# Eiropas Savienības L 107/2005

| | ISSN 1725-5112 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 107 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 48. sējums2005. gada 28. aprīlis |

ISSN 1725-5112

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 107

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

48. sējums2005. gada 28. aprīlis

---

| Saturs | | I   Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Padomes Regula (EK) Nr. 639/2005 (2005. gada 25. aprīlis), ar ko pēc pārbaudes saistībā ar termiņa izbeigšanos saskaņā ar 11. panta 2. punktu Regulā (EK) Nr. 384/96 uzliek galīgo antidempinga maksājumu furfuraldehīda importam, kura izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā | 1 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 640/2005 (2005. gada 27. aprīlis), ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenuatsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem | 11 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 641/2005 (2005. gada 27. aprīlis) par konkursa atvēršanu ievedmuitas nodokļa samazinājumam par kukurūzu, ko Spānijā ieved no trešām valstīm | 13 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 642/2005 (2005. gada 27. aprīlis), ar ko nosaka prasības dažu prioritāro vielu ievedējiem un ražotājiem pārbaužu un informācijas jomā saskaņā ar Padomes Regulu (EEK) Nr. 793/93 par esošo vielu riska faktoru novērtējumu un kontroli (
  1
  ) | 14 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 643/2005 (2005. gada 27. aprīlis), ar kuru atceļ Regulu (EK) Nr. 2909/2000 par Eiropas Kopienu nefinanšu pamatlīdzekļu grāmatvedības uzskaiti | 17 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 644/2005 (2005. gada 27. aprīlis), ar ko atļauj īpašu identifikācijas sistēmu liellopiem, kurus audzē apstiprinātās telpās kultūrvēsturiskiem mērķiem, kā paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1760/2000 (
  1
  ) | 18 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 645/2005 (2005. gada 27. aprīlis) par cukurniedru cukura importa atļauju izsniegšanu saskaņā ar atsevišķām tarifa kvotām un preferenču nolīgumiem | 20 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 646/2005 (2005. gada 27. aprīlis), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 94/2005 par ievešanas atļauju izdošanu attiecībā uz rīsiem ar izcelsmi ĀKK valstīs un aizjūras zemēs un teritorijās atbilstīgi pieteikumiem, kas iesniegti pirmajās piecās darba dienās 2005. gada janvārī saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 638/2003 | 22 |

Saturs

I   Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta

Lappuse

*

Padomes Regula (EK) Nr. 639/2005 (2005. gada 25. aprīlis), ar ko pēc pārbaudes saistībā ar termiņa izbeigšanos saskaņā ar 11. panta 2. punktu Regulā (EK) Nr. 384/96 uzliek galīgo antidempinga maksājumu furfuraldehīda importam, kura izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā

1

Komisijas Regula (EK) Nr. 640/2005 (2005. gada 27. aprīlis), ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenuatsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

11

Komisijas Regula (EK) Nr. 641/2005 (2005. gada 27. aprīlis) par konkursa atvēršanu ievedmuitas nodokļa samazinājumam par kukurūzu, ko Spānijā ieved no trešām valstīm

13

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 642/2005 (2005. gada 27. aprīlis), ar ko nosaka prasības dažu prioritāro vielu ievedējiem un ražotājiem pārbaužu un informācijas jomā saskaņā ar Padomes Regulu (EEK) Nr. 793/93 par esošo vielu riska faktoru novērtējumu un kontroli (
  1
  )

1

14

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 643/2005 (2005. gada 27. aprīlis), ar kuru atceļ Regulu (EK) Nr. 2909/2000 par Eiropas Kopienu nefinanšu pamatlīdzekļu grāmatvedības uzskaiti

17

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 644/2005 (2005. gada 27. aprīlis), ar ko atļauj īpašu identifikācijas sistēmu liellopiem, kurus audzē apstiprinātās telpās kultūrvēsturiskiem mērķiem, kā paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1760/2000 (
  1
  )

1

18

Komisijas Regula (EK) Nr. 645/2005 (2005. gada 27. aprīlis) par cukurniedru cukura importa atļauju izsniegšanu saskaņā ar atsevišķām tarifa kvotām un preferenču nolīgumiem

20

Komisijas Regula (EK) Nr. 646/2005 (2005. gada 27. aprīlis), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 94/2005 par ievešanas atļauju izdošanu attiecībā uz rīsiem ar izcelsmi ĀKK valstīs un aizjūras zemēs un teritorijās atbilstīgi pieteikumiem, kas iesniegti pirmajās piecās darba dienās 2005. gada janvārī saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 638/2003

22

| | | II   Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta |
| --- | --- | --- |
| | | Padome |
| | * | Padomes Lēmums (2005. gada 18. janvāris), ar ko atbilstīgi Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 104. panta 8. punktam nosaka, vai Grieķijas Republika ir efektīvi rīkojusies, reaģējot uz Padomes ieteikumiem saskaņā ar minētā līguma 104. panta 7. punktu | 24 |
| | | Komisija |
| | * | Komisijas Lēmums (2005. gada 25. aprīlis), ar ko groza Lēmumu 2001/657/EK, lai atkāpē iekļautu saldētas mencu filejas un saldētas veselas mencas
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 1256) | 26 |
| | | EIROPAS EKONOMISKĀ ZONA |
| | | EBTA Uzraudzības Iestāde |
| | * | EBTA Uzraudzības iestādes Lēmums Nr. 305/04/COL (2004. gada 1. decembris), kas, grozot 16. nodaļu atbalsts grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai un priekšlikums par attiecīgiem pasākumiem, četrdesmit astoto reizi groza procedūras un materiālos noteikumus valsts atbalsta jomā | 28 |

II   Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta

Padome

*

Padomes Lēmums (2005. gada 18. janvāris), ar ko atbilstīgi Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 104. panta 8. punktam nosaka, vai Grieķijas Republika ir efektīvi rīkojusies, reaģējot uz Padomes ieteikumiem saskaņā ar minētā līguma 104. panta 7. punktu

24

Komisija

*

Komisijas Lēmums (2005. gada 25. aprīlis), ar ko groza Lēmumu 2001/657/EK, lai atkāpē iekļautu saldētas mencu filejas un saldētas veselas mencas
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 1256)

(izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 1256)

26

EIROPAS EKONOMISKĀ ZONA

EBTA Uzraudzības Iestāde

*

EBTA Uzraudzības iestādes Lēmums Nr. 305/04/COL (2004. gada 1. decembris), kas, grozot 16. nodaļu atbalsts grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai un priekšlikums par attiecīgiem pasākumiem, četrdesmit astoto reizi groza procedūras un materiālos noteikumus valsts atbalsta jomā

28

| | | Labojums |
| --- | --- | --- |
| | * | Labojums Padomes Regulai (EK) Nr. 2143/2004 (2004. gada 13. decembris), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 74/2004, ar ko Indijas izcelsmes kokvilnas gultas veļas importam nosaka galīgo kompensācijas maksājumu (OV L 370, 17.12.2004) | 44 |

Labojums

*

Labojums Padomes Regulai (EK) Nr. 2143/2004 (2004. gada 13. decembris), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 74/2004, ar ko Indijas izcelsmes kokvilnas gultas veļas importam nosaka galīgo kompensācijas maksājumu (OV L 370, 17.12.2004)

44

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta

| 28.4.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 107/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 107/1

---

PADOMES REGULA (EK) Nr. 639/2005

(2005. gada 25. aprīlis),

ar ko pēc pārbaudes saistībā ar termiņa izbeigšanos saskaņā ar 11. panta 2. punktu Regulā (EK) Nr. 384/96 uzliek galīgo antidempinga maksājumu furfuraldehīda importam, kura izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 384/96 (1995. gada 22. decembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 11. panta 2. punktu,

ņemot vērā priekšlikumu, kuru, apspriedusies ar Padomdevēju komiteju, iesniedza Komisija,

tā kā:

A.   PROCEDŪRA

1.   Spēkā esošie pasākumi

| (1) | Padome 1995. gada janvārī ar Regulu (EK) Nr. 95/95 (2) īpaša maksājuma veidā uzlika galīgos antidempinga pasākumus furfuraldehīda importam, kura izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā (“ĶTR”). Īpašā maksājuma likme ir 352 euro par tonnu. Pēc starpposma pārbaudes, kas tika sākta 1997. gada maijā pēc kāda Ķīnas eksportētāja pieprasījuma, pasākumi atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 2722/1999 (3) turpmāk tika paturēti spēkā vēl četrus gadus. |
| --- | --- |

(1)

Padome 1995. gada janvārī ar Regulu (EK) Nr. 95/95 (2) īpaša maksājuma veidā uzlika galīgos antidempinga pasākumus furfuraldehīda importam, kura izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā (“ĶTR”). Īpašā maksājuma likme ir 352 euro par tonnu. Pēc starpposma pārbaudes, kas tika sākta 1997. gada maijā pēc kāda Ķīnas eksportētāja pieprasījuma, pasākumi atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 2722/1999 (3) turpmāk tika paturēti spēkā vēl četrus gadus.

2.   Izmeklēšanas sākšana, veicot pārbaudi saistībā ar termiņa izbeigšanos

| (2) | Pēc 2003. gada 19. septembra paziņojuma publicēšanas par tādu gaidāmo antidempinga pasākumu termiņa izbeigšanos, kas piemērojami furfuraldehīda importam, kura izcelsme ir ĶTR (4), Komisija 2003. gada 19. septembrī saņēma pieprasījumu saskaņā ar pamatregulas 1. panta 2. punktu veikt pārbaudi. |
| --- | --- |

(2)

Pēc 2003. gada 19. septembra paziņojuma publicēšanas par tādu gaidāmo antidempinga pasākumu termiņa izbeigšanos, kas piemērojami furfuraldehīda importam, kura izcelsme ir ĶTR (4), Komisija 2003. gada 19. septembrī saņēma pieprasījumu saskaņā ar pamatregulas 1. panta 2. punktu veikt pārbaudi.

| (3) | Pieprasījumu iesniedza Furfural Español SA (“pieprasījuma iesniedzējs”), kurš ražo nozīmīgāko daļu, šajā gadījumā — vairāk nekā 25 % no kopējā Kopienā saražotā furfuraldehīda daudzuma. Otrs Kopienas ražotājs Lenzing AG atbalstīja pieprasījumu. Abi ražotāji reprezentē 100 % no Kopienā saražotā furfuraldehīda daudzuma. Pieprasījums tika pamatots ar apgalvojumiem, ka pēc pasākumu termiņa beigām dempings un tā radītie zaudējumi Kopienas rūpniecībai varētu turpināties vai atkārtoties. |
| --- | --- |

(3)

Pieprasījumu iesniedza Furfural Español SA (“pieprasījuma iesniedzējs”), kurš ražo nozīmīgāko daļu, šajā gadījumā — vairāk nekā 25 % no kopējā Kopienā saražotā furfuraldehīda daudzuma. Otrs Kopienas ražotājs Lenzing AG atbalstīja pieprasījumu. Abi ražotāji reprezentē 100 % no Kopienā saražotā furfuraldehīda daudzuma. Pieprasījums tika pamatots ar apgalvojumiem, ka pēc pasākumu termiņa beigām dempings un tā radītie zaudējumi Kopienas rūpniecībai varētu turpināties vai atkārtoties.

| (4) | Komisija, apspriedusies ar Konsultatīvo komiteju un konstatējusi, ka ir pietiekami pierādījumi, lai saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu ierosinātu uzsākt pārbaudi saistībā ar termiņa izbeigšanos, Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (5) publicēja paziņojumu par šīs pārbaudes sākšanu. |
| --- | --- |

(4)

Komisija, apspriedusies ar Konsultatīvo komiteju un konstatējusi, ka ir pietiekami pierādījumi, lai saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu ierosinātu uzsākt pārbaudi saistībā ar termiņa izbeigšanos, Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (5) publicēja paziņojumu par šīs pārbaudes sākšanu.

3.   Izmeklēšanā ieinteresētās puses

| (5) | Komisija oficiāli informēja ĶTR iestādes, ĶTR ražotājus eksportētājus, ražotājus ieteiktā analoga valstī Argentīnā, Kopienā zināmos ieinteresētos ražotājus, importētājus/tirgotājus un rūpnieciskos izmantotājus par pārbaudes sākšanu. Ieinteresētajām pusēm tika dota iespēja rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt noklausīšanos termiņā, kāds noteikts paziņojumā par pārbaudes sākšanu. |
| --- | --- |

(5)

Komisija oficiāli informēja ĶTR iestādes, ĶTR ražotājus eksportētājus, ražotājus ieteiktā analoga valstī Argentīnā, Kopienā zināmos ieinteresētos ražotājus, importētājus/tirgotājus un rūpnieciskos izmantotājus par pārbaudes sākšanu. Ieinteresētajām pusēm tika dota iespēja rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt noklausīšanos termiņā, kāds noteikts paziņojumā par pārbaudes sākšanu.

| (6) | Komisija nosūtīja anketas visām tām pusēm, kurām oficiāli tika paziņots par pārbaudes sākšanu un kuras paziņojumā par pārbaudes sākšanu noteiktajā termiņā bija pieprasījušas anketas. |
| --- | --- |

(6)

Komisija nosūtīja anketas visām tām pusēm, kurām oficiāli tika paziņots par pārbaudes sākšanu un kuras paziņojumā par pārbaudes sākšanu noteiktajā termiņā bija pieprasījušas anketas.

| (7) | Atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no diviem Kopienas ražotājiem, viena importētāja/tirgotāja, viena rūpnieciskā izmantotāja un viena ražotāja analoga valstī Argentīnā. |
| --- | --- |

(7)

Atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no diviem Kopienas ražotājiem, viena importētāja/tirgotāja, viena rūpnieciskā izmantotāja un viena ražotāja analoga valstī Argentīnā.

| (8) | Komisija ievāca un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai konstatētu, vai ir iespējams, ka dempings varētu turpināties vai atkārtoties, nodarot kaitējumu Kopienas interesēm. Pārbaudes apmeklējumi ir veikti šādos uzņēmumos:






  a) | ražotājs analoga valstī







  — | Indunor SA, Buenos Aires, Argentina; |
| --- | --- | --- | --- |

(8)

Komisija ievāca un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai konstatētu, vai ir iespējams, ka dempings varētu turpināties vai atkārtoties, nodarot kaitējumu Kopienas interesēm. Pārbaudes apmeklējumi ir veikti šādos uzņēmumos:

a)

ražotājs analoga valstī

—

Indunor SA, Buenos Aires, Argentina;

| b) | Kopienas ražotājs







  — | Furfural Espanol SA, Alcantarilla, Spain; |
| --- | --- | --- |

b)

Kopienas ražotājs

—

Furfural Espanol SA, Alcantarilla, Spain;

| c) | neatkarīgs importētājs







  — | International Furan Chemicals B.V., Rotterdam, Netherlands. |
| --- | --- | --- |

c)

neatkarīgs importētājs

—

International Furan Chemicals B.V., Rotterdam, Netherlands.

| (9) | Izmeklēšana attiecībā uz dempinga turpināšanos vai atkārtošanos un zaudējumu rašanos tika veikta laikposmā no 2002. gada 1. oktobra līdz 2003. gada 30. septembrim (izmeklēšanas laikposms — “IP”). Svarīgāko tendenču izpēte zaudējumus radoša dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamības novērtēšanā tika veikta laikposmā no 2000. gada 1. janvāra līdz IP beigām (“aplūkotais laikposms”). |
| --- | --- |

(9)

Izmeklēšana attiecībā uz dempinga turpināšanos vai atkārtošanos un zaudējumu rašanos tika veikta laikposmā no 2002. gada 1. oktobra līdz 2003. gada 30. septembrim (izmeklēšanas laikposms — “IP”). Svarīgāko tendenču izpēte zaudējumus radoša dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamības novērtēšanā tika veikta laikposmā no 2000. gada 1. janvāra līdz IP beigām (“aplūkotais laikposms”).

B.   ATTIECĪGAIS PRODUKTS UN LĪDZĪGS PRODUKTS

1.   Attiecīgais produkts

| (10) | Attiecīgais produkts ir produkts, kas tika pārbaudīts sākotnējā izmeklēšanā, t.i., furfuraldehīds, kura izcelsme ir ĶTR un kurš pēc klasifikācijas atbilst KN kodam 2932 12 00. Furfuraldehīds ir arī pazīstams kā 2–furaldehīds vai furfurāls. |
| --- | --- |

(10)

Attiecīgais produkts ir produkts, kas tika pārbaudīts sākotnējā izmeklēšanā, t.i., furfuraldehīds, kura izcelsme ir ĶTR un kurš pēc klasifikācijas atbilst KN kodam 2932 12 00. Furfuraldehīds ir arī pazīstams kā 2–furaldehīds vai furfurāls.

| (11) | Furfuraldehīds ir gaiši dzeltens šķidrums, kuram ir īpaša kodīga smaka un kuru iegūst dažādu lauksaimniecības atkritumu pārstrādes rezultātā. Furfuraldehīdu izmanto galvenokārt divējādi: kā selektīvu šķīdinātāju naftas pārstrādē smēreļļu ražošanai un kā izejvielu pārstrādei furfurilspirtā, ko izmanto sintētisko sveķu ražošanā lietņu veidnēm. |
| --- | --- |

(11)

Furfuraldehīds ir gaiši dzeltens šķidrums, kuram ir īpaša kodīga smaka un kuru iegūst dažādu lauksaimniecības atkritumu pārstrādes rezultātā. Furfuraldehīdu izmanto galvenokārt divējādi: kā selektīvu šķīdinātāju naftas pārstrādē smēreļļu ražošanai un kā izejvielu pārstrādei furfurilspirtā, ko izmanto sintētisko sveķu ražošanā lietņu veidnēm.

2.   Līdzīgs produkts

| (12) | Līdzīgi kā iepriekšējas izmeklēšanas, arī šī izmeklēšana ir apstiprinājusi, ka furfuraldehīdam, ko ražo ĶTR un eksportē uz Kopienu, furfuraldehīdam, ko ražo un pārdod vietējā tirgū analoga valstī Argentīnā, un furfuraldehīdam, ko ražo un Kopienas tirgū pārdod Kopienas ražotāji, ir vienādas galvenās fizikālās un ķīmiskās īpašības un vienādi pamatizmantojuma veidi. Tāpēc pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē šie produkti ir uzskatāmi par līdzīgiem produktiem. |
| --- | --- |

(12)

Līdzīgi kā iepriekšējas izmeklēšanas, arī šī izmeklēšana ir apstiprinājusi, ka furfuraldehīdam, ko ražo ĶTR un eksportē uz Kopienu, furfuraldehīdam, ko ražo un pārdod vietējā tirgū analoga valstī Argentīnā, un furfuraldehīdam, ko ražo un Kopienas tirgū pārdod Kopienas ražotāji, ir vienādas galvenās fizikālās un ķīmiskās īpašības un vienādi pamatizmantojuma veidi. Tāpēc pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē šie produkti ir uzskatāmi par līdzīgiem produktiem.

C.   DEMPINGA TURPINĀŠANĀS IESPĒJAMĪBA

| (13) | Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu tika pārbaudīts, vai izmeklēšanas laikā nenotika dempings un, ja notika, tad vai ir domājams, ka pasākumu termiņa izbeigšanās varētu izraisīt dempinga turpināšanos. |
| --- | --- |

(13)

Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu tika pārbaudīts, vai izmeklēšanas laikā nenotika dempings un, ja notika, tad vai ir domājams, ka pasākumu termiņa izbeigšanās varētu izraisīt dempinga turpināšanos.

1.   Iepriekšēja piezīme

| (14) | Neviens no sūdzībā minētajiem 24 Ķīnas ražotājiem eksportētājiem nav darbojies līdzi izmeklēšanā un neviens no šiem uzņēmumiem nav sniedzis nekādu informāciju. Ņemot vērā šo Ķīnas ražotāju eksportētāju nedarbošanos līdzi, tālāk tekstā izklāstītie atzinumi par dempingu bija jāpamato ar pieejamajiem datiem, jo īpaši ar Eiropas Kopienu Statistikas biroja (Eurostat) datiem un informāciju, kas sniegti pārbaudes pieprasījumā. Šai ziņā tiek atzīmēts, ka Eurostat uzrāda tikai to importu, uz ko attiecas ievešana pārstrādei. |
| --- | --- |

(14)

Neviens no sūdzībā minētajiem 24 Ķīnas ražotājiem eksportētājiem nav darbojies līdzi izmeklēšanā un neviens no šiem uzņēmumiem nav sniedzis nekādu informāciju. Ņemot vērā šo Ķīnas ražotāju eksportētāju nedarbošanos līdzi, tālāk tekstā izklāstītie atzinumi par dempingu bija jāpamato ar pieejamajiem datiem, jo īpaši ar Eiropas Kopienu Statistikas biroja (Eurostat) datiem un informāciju, kas sniegti pārbaudes pieprasījumā. Šai ziņā tiek atzīmēts, ka Eurostat uzrāda tikai to importu, uz ko attiecas ievešana pārstrādei.

2.   Analoga valsts

| (15) | Tā kā ĶTR ir pārejas ekonomikas valsts, normālā vērtība saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu bija jānosaka, pamatojoties uz informāciju, kas iegūta trešā valstī ar atbilstīgu tirgus ekonomiku. |
| --- | --- |

(15)

Tā kā ĶTR ir pārejas ekonomikas valsts, normālā vērtība saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu bija jānosaka, pamatojoties uz informāciju, kas iegūta trešā valstī ar atbilstīgu tirgus ekonomiku.

| (16) | Tāpat kā sākotnējā izmeklēšanā, paziņojumā par pārbaudes sākšanu Argentīna tika ierosināta kā analoga valsts normālās vērtības noteikšanai. Pēc tam, kad bija publicēts paziņojums par pārbaudes uzsākšanu, nav saņemti nekādi komentāri par ierosināto analoga valsti. |
| --- | --- |

(16)

Tāpat kā sākotnējā izmeklēšanā, paziņojumā par pārbaudes sākšanu Argentīna tika ierosināta kā analoga valsts normālās vērtības noteikšanai. Pēc tam, kad bija publicēts paziņojums par pārbaudes uzsākšanu, nav saņemti nekādi komentāri par ierosināto analoga valsti.

| (17) | Viens furfuraldehīda ražotājs Argentīnā sadarbojās izmeklēšanas gaitā, atbildot uz anketas jautājumiem un piekrītot anketas atbilžu pārbaudei savā uzņēmumā. Izmeklēšana pierādīja, ka Argentīnas furfuraldehīda tirgū ir konkurence un apmēram 72 % no tirgus apjoma nodrošina vietējie ražotāji un pārējo daļu – imports no trešām valstīm. Ražošanas apjoms Argentīnā veido vairāk nekā 60 % no tā attiecīgā produkta apjoma, ko Ķīna eksportē uz Kopienu ievešanai pārstrādei. Tāpēc Argentīnas tirgu var uzskatīt par pietiekami reprezentatīvu, lai noteiktu ĶTR izcelsmes produkta normālo vērtību. |
| --- | --- |

(17)

Viens furfuraldehīda ražotājs Argentīnā sadarbojās izmeklēšanas gaitā, atbildot uz anketas jautājumiem un piekrītot anketas atbilžu pārbaudei savā uzņēmumā. Izmeklēšana pierādīja, ka Argentīnas furfuraldehīda tirgū ir konkurence un apmēram 72 % no tirgus apjoma nodrošina vietējie ražotāji un pārējo daļu – imports no trešām valstīm. Ražošanas apjoms Argentīnā veido vairāk nekā 60 % no tā attiecīgā produkta apjoma, ko Ķīna eksportē uz Kopienu ievešanai pārstrādei. Tāpēc Argentīnas tirgu var uzskatīt par pietiekami reprezentatīvu, lai noteiktu ĶTR izcelsmes produkta normālo vērtību.

| (18) | Tādējādi tiek secināts, ka, tāpat kā sākotnējā izmeklēšanā, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu Argentīna ir uzskatāma par atbilstīgu analoga valsti. |
| --- | --- |

(18)

Tādējādi tiek secināts, ka, tāpat kā sākotnējā izmeklēšanā, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu Argentīna ir uzskatāma par atbilstīgu analoga valsti.

3.   Normālā vērtība

| (19) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu normālo vērtību nosaka, pamatojoties uz pārbaudītu informāciju, ko ir sniedzis ražotājs, kurš sadarbojās, analoga valstī, t.i., pamatojoties uz cenu, ko Argentīnas iekšējā tirgū maksāja neatkarīgi pircēji vai kas tiem bija maksājama, tā kā attiecīgie darījumi notika parastajā tirdzniecības apritē. |
| --- | --- |

(19)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu normālo vērtību nosaka, pamatojoties uz pārbaudītu informāciju, ko ir sniedzis ražotājs, kurš sadarbojās, analoga valstī, t.i., pamatojoties uz cenu, ko Argentīnas iekšējā tirgū maksāja neatkarīgi pircēji vai kas tiem bija maksājama, tā kā attiecīgie darījumi notika parastajā tirdzniecības apritē.

| (20) | Rezultātā noteiktā normālā vērtība tika noteikta kā vidējā svērtā pārdošanas cena iekšējā tirgū ko Argentīnas ražotājs, kas sadarbojās, ir noteicis neatkarīgiem pircējiem. |
| --- | --- |

(20)

Rezultātā noteiktā normālā vērtība tika noteikta kā vidējā svērtā pārdošanas cena iekšējā tirgū ko Argentīnas ražotājs, kas sadarbojās, ir noteicis neatkarīgiem pircējiem.

4.   Eksporta cena

| (21) | Tā kā neviens no Ķīnas eksportētājiem uz Kopienu nesadarbojās izmeklēšanas gaitā, eksporta cenas tika noteiktas, pamatojoties uz pieejamiem faktiem. Par visatbilstošāko pamatu tika atzīti Eurostat dati saistībā ar attiecīgā produkta importu Kopienā. Lai arī viss attiecīgā produkta importa apjoms tika paredzēts ievešanai pārstrādei (Ķīnas furfuraldehīds tika pārstrādāts furfurilspirtā eksportam), nebija iemesla uzskatīt, ka tas nebija ticams pamats, lai noteiktu eksporta cenas. Turklāt pārbaudes laikā pie importētāja, kas piekrita sadarboties, ir apstiprinājies, ka Eurostat dati sakrīt ar pārbaudē iegūtajiem datiem. Tādējādi eksporta cena tika noteikta, pamatojoties uz Eurostat datiem par importu no Ķīnas ievešanai pārstrādei. |
| --- | --- |

(21)

Tā kā neviens no Ķīnas eksportētājiem uz Kopienu nesadarbojās izmeklēšanas gaitā, eksporta cenas tika noteiktas, pamatojoties uz pieejamiem faktiem. Par visatbilstošāko pamatu tika atzīti Eurostat dati saistībā ar attiecīgā produkta importu Kopienā. Lai arī viss attiecīgā produkta importa apjoms tika paredzēts ievešanai pārstrādei (Ķīnas furfuraldehīds tika pārstrādāts furfurilspirtā eksportam), nebija iemesla uzskatīt, ka tas nebija ticams pamats, lai noteiktu eksporta cenas. Turklāt pārbaudes laikā pie importētāja, kas piekrita sadarboties, ir apstiprinājies, ka Eurostat dati sakrīt ar pārbaudē iegūtajiem datiem. Tādējādi eksporta cena tika noteikta, pamatojoties uz Eurostat datiem par importu no Ķīnas ievešanai pārstrādei.

5.   Salīdzināšana

| (22) | Lai nodrošinātu normālās vērtības un eksporta cenas taisnīgu salīdzināšanu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu pienācīga uzmanība, izdarot attiecīgas korekcijas, ir pievērsta tādām atšķirībām transporta un apdrošināšanas izmaksās, kas ietekmēja cenas un cenu salīdzināmību. |
| --- | --- |

(22)

Lai nodrošinātu normālās vērtības un eksporta cenas taisnīgu salīdzināšanu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu pienācīga uzmanība, izdarot attiecīgas korekcijas, ir pievērsta tādām atšķirībām transporta un apdrošināšanas izmaksās, kas ietekmēja cenas un cenu salīdzināmību.

6.   Dempinga starpība

| (23) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. punktu dempinga starpība tika noteikta, pamatojoties uz vidējās svērtās normālās vērtības salīdzināšanu ar vidējo svērto eksporta cenu uz Kopienu vienādā tirdzniecības līmenī. Šis salīdzinājums pierādīja, ka ir ievērojama dempinga starpība. Faktiski IP konstatētā dempinga starpība ir lielāka nekā 62,6 % dempinga starpība, kas tika noteikta sākotnējā izmeklēšanā un iepriekšējā pārbaudē. |
| --- | --- |

(23)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. punktu dempinga starpība tika noteikta, pamatojoties uz vidējās svērtās normālās vērtības salīdzināšanu ar vidējo svērto eksporta cenu uz Kopienu vienādā tirdzniecības līmenī. Šis salīdzinājums pierādīja, ka ir ievērojama dempinga starpība. Faktiski IP konstatētā dempinga starpība ir lielāka nekā 62,6 % dempinga starpība, kas tika noteikta sākotnējā izmeklēšanā un iepriekšējā pārbaudē.

7.   Eksporta attīstība antidempiga pasākumu atcelšanas gadījumā

a)   Eksports

| (24) | Izmeklēšanas rezultāti pierādīja, ka eksporta apjoms no ĶTR uz Kopienu ievešanai pārstrādei laikposmā no 2000. gada līdz IP ir ievērojami palielinājies (skatīt 33. apsvērumu). Ja antidempinga pasākumi tiktu atcelti, paredzams, ka eksports no ĶTR ievērojami pieaugtu arī ārpus saskaņotā ievešanas pārstrādei apjoma, ņemot vērā ievērojamo cenu starpību Ķīnas un ES ražotāju furfuraldehīdam, kā arī neizmantoto jaudu, kas izskaidrota turpmāk 26. apsvērumā. |
| --- | --- |

(24)

Izmeklēšanas rezultāti pierādīja, ka eksporta apjoms no ĶTR uz Kopienu ievešanai pārstrādei laikposmā no 2000. gada līdz IP ir ievērojami palielinājies (skatīt 33. apsvērumu). Ja antidempinga pasākumi tiktu atcelti, paredzams, ka eksports no ĶTR ievērojami pieaugtu arī ārpus saskaņotā ievešanas pārstrādei apjoma, ņemot vērā ievērojamo cenu starpību Ķīnas un ES ražotāju furfuraldehīdam, kā arī neizmantoto jaudu, kas izskaidrota turpmāk 26. apsvērumā.

b)   Neizmantotā jauda ĶTR

| (25) | Kopš publiski pieejamā informācija par Ķīnas furfuraldehīda ražošanas nozari ir niecīga, turpmākie secinājumi pamatojas galvenokārt uz pārbaudes pieprasījumā ietverto informāciju. |
| --- | --- |

(25)

Kopš publiski pieejamā informācija par Ķīnas furfuraldehīda ražošanas nozari ir niecīga, turpmākie secinājumi pamatojas galvenokārt uz pārbaudes pieprasījumā ietverto informāciju.

| (26) | Saskaņā ar informāciju, kas sniegta pieprasījumā veikt pārbaudi sakarā ar termiņa izbeigšanos, kopējais Ķīnā saražotā furfuraldehīda daudzums ir apmēram 180 000 tonnu gadā, kas vairāk nekā četras reizes pārsniedz furfuraldehīda kopējo patēriņu Kopienā. Ir domājams, ka Ķīnā izmanto apmēram 70 % no ražošanas jaudas, un tas nozīmē, ka ĶTR dīkstāves jaudas ir apmēram 50–60 000 tonnu furfuraldehīda gadā, t.i., vairāk nekā kopējais patēriņš Kopienā. Saskaņā ar Kopienas ražotāju sniegto informāciju Ķīnā saražotais apjoms pastāvīgi mainās atkarībā no pieprasījuma. Šajā sakarā dažas ražotnes uz laiku tiek slēgtas un vajadzības gadījumā tās atsāk darboties. Ir domājams, ka patlaban darbojas vairāk nekā 80 furfuraldehīda ražotnes, galvenokārt ĶTR ziemeļaustrumu daļā. |
| --- | --- |

(26)

Saskaņā ar informāciju, kas sniegta pieprasījumā veikt pārbaudi sakarā ar termiņa izbeigšanos, kopējais Ķīnā saražotā furfuraldehīda daudzums ir apmēram 180 000 tonnu gadā, kas vairāk nekā četras reizes pārsniedz furfuraldehīda kopējo patēriņu Kopienā. Ir domājams, ka Ķīnā izmanto apmēram 70 % no ražošanas jaudas, un tas nozīmē, ka ĶTR dīkstāves jaudas ir apmēram 50–60 000 tonnu furfuraldehīda gadā, t.i., vairāk nekā kopējais patēriņš Kopienā. Saskaņā ar Kopienas ražotāju sniegto informāciju Ķīnā saražotais apjoms pastāvīgi mainās atkarībā no pieprasījuma. Šajā sakarā dažas ražotnes uz laiku tiek slēgtas un vajadzības gadījumā tās atsāk darboties. Ir domājams, ka patlaban darbojas vairāk nekā 80 furfuraldehīda ražotnes, galvenokārt ĶTR ziemeļaustrumu daļā.

| (27) | Tātad lielas ražošanas jaudas ĶTR un elastīgums, atsākot ražotņu darbību, ir par pierādījumu tam, ka ražotāji spēj strauji palielināt produkcijas apjomu un virzīt to uz jebkuru eksporta tirgu, tostarp Kopienas tirgu, ja pasākumi tiktu atcelti. |
| --- | --- |

(27)

Tātad lielas ražošanas jaudas ĶTR un elastīgums, atsākot ražotņu darbību, ir par pierādījumu tam, ka ražotāji spēj strauji palielināt produkcijas apjomu un virzīt to uz jebkuru eksporta tirgu, tostarp Kopienas tirgu, ja pasākumi tiktu atcelti.

c)   Eksports ievešanai pārstrādei Kopienā

| (28) | Tiek atzīmēts, ka IP viss attiecīgā produkta eksporta apjoms no ĶTR uz Kopienu bija paredzēts ievešanai pārstrādei. Ķīnas furfuraldehīds tika tālāk pārstrādāts furfurilspirtā, kas pēc tam tika eksportēts. Ir pamatoti pieņemt, ka pasākumu atcelšanas rezultātā varētu atsākties eksports no ĶTR uz Kopienu ārpus saskaņotā ievešanas pārstrādei apjoma. Šāds papildu eksports visticamāk arī radītu ievērojamu dempingu. Tiešām tagadējās eksporta cenas, kas noteiktas saskaņotajam ievešanas pārstrādei apjomam, antidempinga maksājumi neietekmē, jo acīmredzot šādam eksportam nekādus maksājumus nepiemēro. Kopienas ražotāju un Ķīnas eksportētāju konkurence attiecībā uz šo tirdzniecību ir notikusi, pieņemot, ka nekādu maksājumu nav. Tādējādi var pamatoti pieņemt, ka šīs cenas ir arī indikatīvas turpmāko cenu līmeņu noteikšanā, ja pasākumi tiktu atcelti. Turklāt tiek arī atzīmēts, ka Ķīnā ražotais furfuraldehīds, kas eksportēts uz Kopienu ievešanai pārstrādei, IP tika pārdots par cenu, kas ir par 44 % zemāka nekā Kopienas ražotāju cena, un, ja pārdošanas cena nebūtu pazemināta, salīdzinot ar Kopienas cenu, dempings arvien pastāvētu. |
| --- | --- |

(28)

Tiek atzīmēts, ka IP viss attiecīgā produkta eksporta apjoms no ĶTR uz Kopienu bija paredzēts ievešanai pārstrādei. Ķīnas furfuraldehīds tika tālāk pārstrādāts furfurilspirtā, kas pēc tam tika eksportēts. Ir pamatoti pieņemt, ka pasākumu atcelšanas rezultātā varētu atsākties eksports no ĶTR uz Kopienu ārpus saskaņotā ievešanas pārstrādei apjoma. Šāds papildu eksports visticamāk arī radītu ievērojamu dempingu. Tiešām tagadējās eksporta cenas, kas noteiktas saskaņotajam ievešanas pārstrādei apjomam, antidempinga maksājumi neietekmē, jo acīmredzot šādam eksportam nekādus maksājumus nepiemēro. Kopienas ražotāju un Ķīnas eksportētāju konkurence attiecībā uz šo tirdzniecību ir notikusi, pieņemot, ka nekādu maksājumu nav. Tādējādi var pamatoti pieņemt, ka šīs cenas ir arī indikatīvas turpmāko cenu līmeņu noteikšanā, ja pasākumi tiktu atcelti. Turklāt tiek arī atzīmēts, ka Ķīnā ražotais furfuraldehīds, kas eksportēts uz Kopienu ievešanai pārstrādei, IP tika pārdots par cenu, kas ir par 44 % zemāka nekā Kopienas ražotāju cena, un, ja pārdošanas cena nebūtu pazemināta, salīdzinot ar Kopienas cenu, dempings arvien pastāvētu.

8.   Secinājums par dempinga turpināšanās iespējamību

| (29) | Tā kā ĶTR dīkstāvē atrodas ievērojamas ražošanas jaudas un pašlaik eksports uz Kopienu notiek vienīgi ievešanai pārstrādei, pamatoti gaidāms, ka, atceļot antidempinga pasākumus, uz Kopienas tirgu tiktu virzīts attiecīgā produkta ievērojams papildu apjoms. |
| --- | --- |

(29)

Tā kā ĶTR dīkstāvē atrodas ievērojamas ražošanas jaudas un pašlaik eksports uz Kopienu notiek vienīgi ievešanai pārstrādei, pamatoti gaidāms, ka, atceļot antidempinga pasākumus, uz Kopienas tirgu tiktu virzīts attiecīgā produkta ievērojams papildu apjoms.

| (30) | Izmeklēšana ir parādījusi, ka eksports no ĶTR joprojām notiek par dempinga cenām un ka IP dempinga starpība ir bijusi vēl lielāka nekā iepriekšējā pārbaudē noteiktā dempinga starpība. Ņemot vērā šos apstākļus, ir pamatoti gaidāms, ka dempings nākotnē varētu turpināties. |
| --- | --- |

(30)

Izmeklēšana ir parādījusi, ka eksports no ĶTR joprojām notiek par dempinga cenām un ka IP dempinga starpība ir bijusi vēl lielāka nekā iepriekšējā pārbaudē noteiktā dempinga starpība. Ņemot vērā šos apstākļus, ir pamatoti gaidāms, ka dempings nākotnē varētu turpināties.

D.   KOPIENAS RAŽOŠANAS NOZARES DEFINĪCIJA

| (31) | Attiecīgo produktu ražo divi Kopienas ražotāji. Kopā ar pieprasījuma iesniedzēju arī otrs Kopienas ražotājs, Lenzing AG (“otrs Kopienas ražotājs”), atbalstīja pārbaudes pieprasījumu. IP šo divu ražotāju kopējā saražotā produkcija reprezentēja 100 % no kopējā Kopienā saražotā furfuraldehīda daudzuma. Abi uzņēmumi atbildēja uz anketas jautājumiem un pilnībā sadarbojās izmeklēšanas gaitā. Uz šā pamata var apgalvot, ka abi Kopienas ražotāji kopā veido Kopienas ražošanas nozari pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta nozīmē. Lai ievērotu konfidencialitāti, Kopienas ražošanas nozares darbības rādītāji sniegti tikai indeksētā veidā. |
| --- | --- |

(31)

Attiecīgo produktu ražo divi Kopienas ražotāji. Kopā ar pieprasījuma iesniedzēju arī otrs Kopienas ražotājs, Lenzing AG (“otrs Kopienas ražotājs”), atbalstīja pārbaudes pieprasījumu. IP šo divu ražotāju kopējā saražotā produkcija reprezentēja 100 % no kopējā Kopienā saražotā furfuraldehīda daudzuma. Abi uzņēmumi atbildēja uz anketas jautājumiem un pilnībā sadarbojās izmeklēšanas gaitā. Uz šā pamata var apgalvot, ka abi Kopienas ražotāji kopā veido Kopienas ražošanas nozari pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta nozīmē. Lai ievērotu konfidencialitāti, Kopienas ražošanas nozares darbības rādītāji sniegti tikai indeksētā veidā.

E.   SITUĀCIJA KOPIENAS TIRGŪ

1.   Patēriņš Kopienā

1. tabula
  Patēriņš Kopienā

| | 2000. gads | 2001. gads | 2002. gads | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Daudzums tonnās | 38 699 | 45 005 | 38 007 | 41 513 |
| Indekss | 100 | 116 | 98 | 107 |
| Gada tendence | | 16 | – 16 | 9 |

2000. gads

2001. gads

2002. gads

IP

Daudzums tonnās

38 699

45 005

38 007

41 513

Indekss

100

116

98

107

Gada tendence

16

– 16

9

| (32) | Patēriņš Kopienā ir aprēķināts, pamatojoties uz kopējo pārdoto daudzumu, kurā ietilpst Kopienas ražošanas nozares produkcija, imports no ĶTR ievešanai pārstrādei un imports no citām trešām valstīm. Laikposmā no 2000. līdz 2001. gadam furfuraldehīda patēriņš Kopienā ievērojami pieauga. Furfuraldehīda patēriņš 2002. gadā ir samazinājies apmēram līdz 2000. gada līmenim. Laikposmā no 2000. gada līdz IP furfuraldehīda patēriņš Kopienā ir pieaudzis par 9 %. Patēriņa svārstības ir saistītas ar furfuraldehīda izmantošanu arī furfurilspirta ražošanā. Furfurilspirta ražošana un noiets pieauga 2001. gadā, bet ievērojami samazinājās 2002. gadā, un tā rezultātā attiecīgi ir samazinājies furfuraldehīda patēriņš. Furfurilspirta noiets un ražošana IP atkal pieauga tāpat kā furfuraldehīda patēriņš. |
| --- | --- |

(32)

Patēriņš Kopienā ir aprēķināts, pamatojoties uz kopējo pārdoto daudzumu, kurā ietilpst Kopienas ražošanas nozares produkcija, imports no ĶTR ievešanai pārstrādei un imports no citām trešām valstīm. Laikposmā no 2000. līdz 2001. gadam furfuraldehīda patēriņš Kopienā ievērojami pieauga. Furfuraldehīda patēriņš 2002. gadā ir samazinājies apmēram līdz 2000. gada līmenim. Laikposmā no 2000. gada līdz IP furfuraldehīda patēriņš Kopienā ir pieaudzis par 9 %. Patēriņa svārstības ir saistītas ar furfuraldehīda izmantošanu arī furfurilspirta ražošanā. Furfurilspirta ražošana un noiets pieauga 2001. gadā, bet ievērojami samazinājās 2002. gadā, un tā rezultātā attiecīgi ir samazinājies furfuraldehīda patēriņš. Furfurilspirta noiets un ražošana IP atkal pieauga tāpat kā furfuraldehīda patēriņš.

2.   Imports no ĶTR

a)   Apjoms, tirgus daļa un cenas

| (33) | Pamatojoties uz Eurostat informāciju, kopš 2001. gada furfuraldehīds no ĶTR ir ievests vienīgi saskaņā ar ievešanu pārstrādeii. Šī prakse tika sākta jau 2000. gadā, kad apmēram 75 % no Ķīnas importa bija paredzēts izmantot ievešanai pārstrādei. Ķīnas importa apjoms attiecīgajā laikposmā pieaudzis no 3 198 tonnām līdz 5 167 tonnām, un tas nozīmē 61,6 % pieaugumu laikposmā no 2000. gada līdz IP. Tiek atzīmēts, ka 2002. gadā furfurilspirta noiets ievērojami samazinājās. Tomēr IP tas atkal ir pieaudzis. Attiecīgajā laikposmā šī Ķīnas importa tirgus daļa ir pieaugusi no 8,2 % līdz 12,4 %. Lai gan svārstības šajā Ķīnas furfuraldehīda importa apjomā zināmā mērā var būt saistītas ar svārstībām furfurilspirta ražošanā, ar tām tomēr neizskaidro strauji pieaugušo importa apjoma, jo īpaši IP, un tirgus daļas palielināšanos. Vidējā Ķīnas importa cena ir kritusies no 648,68 euro par tonnu 2000. gadā līdz 508,65 euro par tonnu IP, un attiecīgajā laikposmā samazināšanās ir 21,6 %. Salīdzinot Ķīnas un Kopienas furfuraldehīda ražotāju vienības cenu, ir skaidri redzama tendence pārdot produktus par zemāku cenu. Attiecīgā laikposma sākumā 2000. gadā Ķīnas cenas bijušas par 4,4 % zemākas nekā Kopienas ražotāju cenas. IP tās ir bijušas par 44,1 % zemākas.
  2. tabula
  Imports no ĶTR ievešanai pārstrādei | 2000. gads | 2001. gads | 2002. gads | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Daudzums tonnās | 3 198 | 4 143 | 2 450 | 5 167 |
| Indeksēts | 100 | 130 | 77 | 162 |
| Tirgus daļa | 8,3 % | 9,2 % | 6,4 % | 12,4 % |
| Cena, EUR/tonna | 648,68 | 678,48 | 540,06 | 508,65 |
| Indeksēts | 100 | 104,6 | 83,3 | 78,4 |

(33)

Pamatojoties uz Eurostat informāciju, kopš 2001. gada furfuraldehīds no ĶTR ir ievests vienīgi saskaņā ar ievešanu pārstrādeii. Šī prakse tika sākta jau 2000. gadā, kad apmēram 75 % no Ķīnas importa bija paredzēts izmantot ievešanai pārstrādei. Ķīnas importa apjoms attiecīgajā laikposmā pieaudzis no 3 198 tonnām līdz 5 167 tonnām, un tas nozīmē 61,6 % pieaugumu laikposmā no 2000. gada līdz IP. Tiek atzīmēts, ka 2002. gadā furfurilspirta noiets ievērojami samazinājās. Tomēr IP tas atkal ir pieaudzis. Attiecīgajā laikposmā šī Ķīnas importa tirgus daļa ir pieaugusi no 8,2 % līdz 12,4 %. Lai gan svārstības šajā Ķīnas furfuraldehīda importa apjomā zināmā mērā var būt saistītas ar svārstībām furfurilspirta ražošanā, ar tām tomēr neizskaidro strauji pieaugušo importa apjoma, jo īpaši IP, un tirgus daļas palielināšanos. Vidējā Ķīnas importa cena ir kritusies no 648,68 euro par tonnu 2000. gadā līdz 508,65 euro par tonnu IP, un attiecīgajā laikposmā samazināšanās ir 21,6 %. Salīdzinot Ķīnas un Kopienas furfuraldehīda ražotāju vienības cenu, ir skaidri redzama tendence pārdot produktus par zemāku cenu. Attiecīgā laikposma sākumā 2000. gadā Ķīnas cenas bijušas par 4,4 % zemākas nekā Kopienas ražotāju cenas. IP tās ir bijušas par 44,1 % zemākas.

2. tabula

Imports no ĶTR ievešanai pārstrādei

2000. gads

2001. gads

2002. gads

IP

Daudzums tonnās

3 198

4 143

2 450

5 167

Indeksēts

100

130

77

162

Tirgus daļa

8,3 %

9,2 %

6,4 %

12,4 %

Cena, EUR/tonna

648,68

678,48

540,06

508,65

Indeksēts

100

104,6

83,3

78,4

3.   Ekonomiskā situācija Kopienas ražošanas nozarē

a)   Ražošana

3. tabula
  Ražošanas apjoms Kopienā

| | 2000. gads | 2001. gads | 2002. gads | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Indekss | 100 | 94 | 87 | 85 |
| Gada tendence | | – 5,8 | – 7,3 | – 2,2 |

2000. gads

2001. gads

2002. gads

IP

Indekss

100

94

87

85

Gada tendence

– 5,8

– 7,3

– 2,2

| (34) | Attiecīgajā laikposmā Kopienas ražošanas nozares ražošanas apjoms katru gadu samazinājās, un IP tas bija par 15 % zemāks nekā 2000. gadā. Viens no Kopienas ražotājiem 2000. gadā pārtrauca furfuraldehīda ražošanu vienā no ražotnēm. |
| --- | --- |

(34)

Attiecīgajā laikposmā Kopienas ražošanas nozares ražošanas apjoms katru gadu samazinājās, un IP tas bija par 15 % zemāks nekā 2000. gadā. Viens no Kopienas ražotājiem 2000. gadā pārtrauca furfuraldehīda ražošanu vienā no ražotnēm.

b)   Ražošanas jauda un tās izmantošana

4. tabula
  Kopienas jauda

| | 2000. gads | 2001. gads | 2002. gads | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Indekss | 100 | 104 | 100 | 99 |
| Gada tendence | | 3,9 | – 3,4 | – 1,2 |

2000. gads

2001. gads

2002. gads

IP

Indekss

100

104

100

99

Gada tendence

3,9

– 3,4

– 1,2

| (35) | Ražošanas jauda attiecīgajā laikposmā nedaudz samazinājās pēc 3,9 % pieauguma 2001. gadā, salīdzinot ar 2000. gadu. Iepriekš minētie skaitļi, kas raksturo jaudu, neatspoguļo situāciju, kurā 2000. gadā furfuraldehīda ražošana tika pārtraukta, jo uzņēmums joprojām uzskata šo ražotni par savas ražošanas jaudas daļu, t.i., ja vajadzīgs, ražošanu ir iespējams īsā laikā atsākt.
  5. tabula
  Jaudas izmantošana | 2000. gads | 2001. gads | 2002. gads | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indekss | 100 | 91 | 87 | 86 |

(35)

Ražošanas jauda attiecīgajā laikposmā nedaudz samazinājās pēc 3,9 % pieauguma 2001. gadā, salīdzinot ar 2000. gadu. Iepriekš minētie skaitļi, kas raksturo jaudu, neatspoguļo situāciju, kurā 2000. gadā furfuraldehīda ražošana tika pārtraukta, jo uzņēmums joprojām uzskata šo ražotni par savas ražošanas jaudas daļu, t.i., ja vajadzīgs, ražošanu ir iespējams īsā laikā atsākt.

5. tabula

Jaudas izmantošana

2000. gads

2001. gads

2002. gads

IP

Indekss

100

91

87

86

| (36) | Iepriekš norādītā tabula parāda, ka jaudas izmantošana attiecīgajā laikposmā katru gadu samazinājās, un IP jaudas izmantošanas apjoms bija par 14 % mazāks nekā 2000. gadā. |
| --- | --- |

(36)

Iepriekš norādītā tabula parāda, ka jaudas izmantošana attiecīgajā laikposmā katru gadu samazinājās, un IP jaudas izmantošanas apjoms bija par 14 % mazāks nekā 2000. gadā.

c)   Produkcijas pārdošana Kopienā

6. tabula
  Pārdošanas apjoms

| | 2000. gads | 2001. gads | 2002. gads | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Indekss | 100 | 96 | 87 | 87 |
| Gada tendence | | – 4,4 | – 9,4 | 0,3 |

2000. gads

2001. gads

2002. gads

IP

Indekss

100

96

87

87

Gada tendence

– 4,4

– 9,4

0,3

| (37) | Kopienas ražošanas nozares produkcijas pārdošanas apjoms neatkarīgiem pircējiem Kopienā laikposmā no 2000. gada līdz IP ir samazinājies par 13 %. Pārdošanas apjoma samazināšanās bija īpaši izteikta laikposmā no 2000. gada līdz 2002. gadam, kad ražošanas nozare paaugstināja cenas, lai kompensētu krasi pieaugušās izejvielu izmaksas. IP šo tendenci bija iespējams pārtraukt, jo Kopienas ražošanas nozare samazināja cenas, lai izvairītos no pārdošanas apjomu turpmāka samazinājuma. |
| --- | --- |

(37)

Kopienas ražošanas nozares produkcijas pārdošanas apjoms neatkarīgiem pircējiem Kopienā laikposmā no 2000. gada līdz IP ir samazinājies par 13 %. Pārdošanas apjoma samazināšanās bija īpaši izteikta laikposmā no 2000. gada līdz 2002. gadam, kad ražošanas nozare paaugstināja cenas, lai kompensētu krasi pieaugušās izejvielu izmaksas. IP šo tendenci bija iespējams pārtraukt, jo Kopienas ražošanas nozare samazināja cenas, lai izvairītos no pārdošanas apjomu turpmāka samazinājuma.

d)   Cenas

7. tabula
  Kopienas ražošanas nozares pārdošanas cenas

| | 2000. gads | 2001. gads | 2002. gads | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Indekss | 100 | 127 | 135 | 134 |
| Gada tendence | | 27,2 | 6,0 | – 0,6 |

2000. gads

2001. gads

2002. gads

IP

Indekss

100

127

135

134

Gada tendence

27,2

6,0

– 0,6

| (38) | Laikposmā no 2000. līdz 2002. gadam vidējā furfuraldehīda pārdošanas cena pieauga par 35 %, jo Kopienas ražošanas nozare centās kompensēt krasi pieaugušās izejvielu izmaksas, palielinot produkcijas pārdošanas cenu. |
| --- | --- |

(38)

Laikposmā no 2000. līdz 2002. gadam vidējā furfuraldehīda pārdošanas cena pieauga par 35 %, jo Kopienas ražošanas nozare centās kompensēt krasi pieaugušās izejvielu izmaksas, palielinot produkcijas pārdošanas cenu.

e)   Tirgus daļa

8. tabula
  Kopienas ražošanas nozares tirgus daļa

| | 2000. gads | 2001. gads | 2002. gads | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Indekss | 100 | 82 | 88 | 81 |

2000. gads

2001. gads

2002. gads

IP

Indekss

100

82

88

81

| (39) | Kopienas ražošanas nozares tirgus daļa laikposmā no 2000. gada līdz IP samazinājās par 19 %. Kopienas ražotāju tirgus daļas lielākā samazināšanās bija vērojama laikposmā no 2000. līdz 2001. gadam. Furfuraldehīda patēriņš Kopienā 2002. gadā ievērojami samazinājās galvenokārt tāpēc, ka samazinājās furfurilspirta ražošana. Kopienas ražošanas nozares furfuraldehīda noiets samazinājās arī 2002. gadā. Tomēr noieta samazināšanās Kopienas ražošanas nozarē bija relatīvi mazāka nekā furfuraldehīda patēriņa samazināšanās 2002. gadā. Turklāt Kopienas ražošanas nozares tirgus daļa 2002. gadā palielinājās. IP furfuraldehīda patēriņš, kā arī imports no Ķīnas atkal palielinājās, bet Kopienas ražošanas nozares noiets palika apmēram iepriekšējā gada līmenī. Tā rezultātā Kopienas ražošanas nozares tirgus daļa samazinājās. |
| --- | --- |

(39)

Kopienas ražošanas nozares tirgus daļa laikposmā no 2000. gada līdz IP samazinājās par 19 %. Kopienas ražotāju tirgus daļas lielākā samazināšanās bija vērojama laikposmā no 2000. līdz 2001. gadam. Furfuraldehīda patēriņš Kopienā 2002. gadā ievērojami samazinājās galvenokārt tāpēc, ka samazinājās furfurilspirta ražošana. Kopienas ražošanas nozares furfuraldehīda noiets samazinājās arī 2002. gadā. Tomēr noieta samazināšanās Kopienas ražošanas nozarē bija relatīvi mazāka nekā furfuraldehīda patēriņa samazināšanās 2002. gadā. Turklāt Kopienas ražošanas nozares tirgus daļa 2002. gadā palielinājās. IP furfuraldehīda patēriņš, kā arī imports no Ķīnas atkal palielinājās, bet Kopienas ražošanas nozares noiets palika apmēram iepriekšējā gada līmenī. Tā rezultātā Kopienas ražošanas nozares tirgus daļa samazinājās.

f)   Krājumi

9. tabula
  Krājumi

| | 2000. gads | 2001. gads | 2002. gads | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Indekss | 100 | 103 | 128 | 122 |
| Gada tendence | | 3,5 | 23,3 | – 4,1 |

2000. gads

2001. gads

2002. gads

IP

Indekss

100

103

128

122

Gada tendence

3,5

23,3

– 4,1

| (40) | Iepriekš minētā tabulā redzams, ka Kopienas ražošanas nozares krājumi attiecīgajā laikposmā palielinājās par 22 %. Krājumi īpaši palielinājās laikposmā no 2001. līdz 2002. gadam, kad krājumi pieauga par 24 %. Krājumi 2000. gadā reprezentēja 9,4 % no Kopienas ražošanas nozares noieta ES, bet IP tie pieauga līdz 13,3 %. |
| --- | --- |

(40)

Iepriekš minētā tabulā redzams, ka Kopienas ražošanas nozares krājumi attiecīgajā laikposmā palielinājās par 22 %. Krājumi īpaši palielinājās laikposmā no 2001. līdz 2002. gadam, kad krājumi pieauga par 24 %. Krājumi 2000. gadā reprezentēja 9,4 % no Kopienas ražošanas nozares noieta ES, bet IP tie pieauga līdz 13,3 %.

g)   Rentabilitāte

10. tabula
  Rentabilitāte

| | 2000. gads | 2001. gads | 2002. gads | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Indekss | 100 | 235 | 133 | 146 |
| Gada tendence | | 135,1 | – 43,5 | 9,3 |

2000. gads

2001. gads

2002. gads

IP

Indekss

100

235

133

146

Gada tendence

135,1

– 43,5

9,3

| (41) | Kopienas ražošanas nozares kopējie rentabilitātes rādītāji attiecīgajā laikposmā saglabājušies relatīvi augstā līmenī. Tomēr tas ir galvenokārt tāpēc, ka otrā Kopienas ražotāja, kas atbalsta sūdzību, rentabilitātes gada rādītāji aplūkotajā laikposmā vienmēr ir bijuši izcili augsti, kamēr pieprasījuma iesniedzēja rentabilitātes rādītāji tajā pašā laikposmā ir krasi (par 8,2 procentiem) samazinājušies. Otrs Kopienas ražotājs iegūst furfuraldehīdu kā celulozes viskozes ražošanas blakusproduktu, bet pieprasījuma iesniedzējs kā furfuraldehīda ražošanas galveno izejvielu izmanto mandeļu čaumalas. Laikposmā no 2000. līdz 2002. gadam mandeļu čaumalu cena krasi pieauga (par 51 %), tādējādi ievērojami samazinot pieprasījuma iesniedzēja peļņu, kamēr otra Kopienas ražotāja izmantoto izejvielu cena pieauga tikai nedaudz. Pieprasījuma iesniedzēja pārdošanas, vispārējo un administratīvo izmaksu pieaugums absolūtos skaitļos bija neliels, t.i., 5,5 % laikposmā no 2000. gada līdz IP. Tādējādi rentabilitāte ir kritusies galvenokārt pieaugušo izejvielu cenu dēļ. Mēģinājums kompensēt pieaugušās izejvielu cenas, palielinot furfuraldehīda pārdošanas cenu, izraisīja noieta samazināšanos. |
| --- | --- |

(41)

Kopienas ražošanas nozares kopējie rentabilitātes rādītāji attiecīgajā laikposmā saglabājušies relatīvi augstā līmenī. Tomēr tas ir galvenokārt tāpēc, ka otrā Kopienas ražotāja, kas atbalsta sūdzību, rentabilitātes gada rādītāji aplūkotajā laikposmā vienmēr ir bijuši izcili augsti, kamēr pieprasījuma iesniedzēja rentabilitātes rādītāji tajā pašā laikposmā ir krasi (par 8,2 procentiem) samazinājušies. Otrs Kopienas ražotājs iegūst furfuraldehīdu kā celulozes viskozes ražošanas blakusproduktu, bet pieprasījuma iesniedzējs kā furfuraldehīda ražošanas galveno izejvielu izmanto mandeļu čaumalas. Laikposmā no 2000. līdz 2002. gadam mandeļu čaumalu cena krasi pieauga (par 51 %), tādējādi ievērojami samazinot pieprasījuma iesniedzēja peļņu, kamēr otra Kopienas ražotāja izmantoto izejvielu cena pieauga tikai nedaudz. Pieprasījuma iesniedzēja pārdošanas, vispārējo un administratīvo izmaksu pieaugums absolūtos skaitļos bija neliels, t.i., 5,5 % laikposmā no 2000. gada līdz IP. Tādējādi rentabilitāte ir kritusies galvenokārt pieaugušo izejvielu cenu dēļ. Mēģinājums kompensēt pieaugušās izejvielu cenas, palielinot furfuraldehīda pārdošanas cenu, izraisīja noieta samazināšanos.

h)   Naudas plūsma

11. tabula
  Naudas plūsma

| | 2000. gads | 2001. gads | 2002. gads | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Indekss | 100 | 141 | 104 | 107 |
| Gada tendence | | 41,1 | – 26,0 | 2,5 |

2000. gads

2001. gads

2002. gads

IP

Indekss

100

141

104

107

Gada tendence

41,1

– 26,0

2,5

| (42) | Naudas plūsmas tendences bija tādā pašā virzienā kā rentabilitāte, ievērojami palielinoties laikposmā no 2000. līdz 2001. gadam un samazinoties turpmākajos gados. Saskaņā ar rentabilitātes rādītajiem arī naudas plūsma attiecīgajā laikposmā bija izcili laba otra Kopienas ražotāja uzņēmumos, kas atbalsta sūdzību, kamēr naudas plūsma pieprasījuma iesniedzēja uzņēmumos tajā pašā laikposmā acīmredzami kritusies (– 42,7 %). |
| --- | --- |

(42)

Naudas plūsmas tendences bija tādā pašā virzienā kā rentabilitāte, ievērojami palielinoties laikposmā no 2000. līdz 2001. gadam un samazinoties turpmākajos gados. Saskaņā ar rentabilitātes rādītajiem arī naudas plūsma attiecīgajā laikposmā bija izcili laba otra Kopienas ražotāja uzņēmumos, kas atbalsta sūdzību, kamēr naudas plūsma pieprasījuma iesniedzēja uzņēmumos tajā pašā laikposmā acīmredzami kritusies (– 42,7 %).

(i)   Ieguldījumi, kapitāla apgrozība un spēja nodrošināt kapitālu

12. tabula
  Ieguldījumi

| | 2000. gads | 2001. gads | 2002. gads | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Indekss | 100 | 93 | 63 | 98 |
| Gada tendence | | – 6,8 | – 32,8 | 55,9 |

2000. gads

2001. gads

2002. gads

IP

Indekss

100

93

63

98

Gada tendence

– 6,8

– 32,8

55,9

| (43) | Laikposmā no 2000. līdz 2002. gadam ieguldījumi ievērojami samazinājās, un IP atkal palielinājās pēc tam, kad otrs Kopienas ražotājs veica ievērojamus ieguldījumus celulozes viskozes ražošanas iekārtās (furfuraldehīds ir celulozes ražošanas procesa blakusprodukts). Pieprasījuma iesniedzēja ieguldījumi attiecīgajā laikposmā kritās par 80 %. Izmeklēšana pierādīja, ka attiecīgajā laikposmā esošā kapitāla apgrozība samazinājās līdzīgi rentabilitātei.
  13. tabula
  Kapitāla apgrozība un spēja nodrošināt kapitālu | 2000. gads | 2001. gads | 2002. gads | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indekss | 100 | 207 | 38 | 34 |
| Gada tendence | | 107,4 | – 81,7 | – 11,0 |

(43)

Laikposmā no 2000. līdz 2002. gadam ieguldījumi ievērojami samazinājās, un IP atkal palielinājās pēc tam, kad otrs Kopienas ražotājs veica ievērojamus ieguldījumus celulozes viskozes ražošanas iekārtās (furfuraldehīds ir celulozes ražošanas procesa blakusprodukts). Pieprasījuma iesniedzēja ieguldījumi attiecīgajā laikposmā kritās par 80 %. Izmeklēšana pierādīja, ka attiecīgajā laikposmā esošā kapitāla apgrozība samazinājās līdzīgi rentabilitātei.

13. tabula

Kapitāla apgrozība un spēja nodrošināt kapitālu

2000. gads

2001. gads

2002. gads

IP

Indekss

100

207

38

34

Gada tendence

107,4

– 81,7

– 11,0

| (44) | Iepriekš minētā tabulā sniegtie kapitālieguldījumu atdeves dati pierada tikai pieprasījuma iesniedzēja attīstību. Tabulā skaidri redzams, ka attiecīgajā laikposmā tā kapitāla apgrozība samazinājās. Attiecībā uz otru Kopienas ražotāju, kas atbalsta sūdzību, jāpaskaidro, ka tas pieder uzņēmumu grupai, kuru galvenās ražošanas intereses ir saistītas ar citiem produktiem, nevis furfuraldehīdu. Patiesībā furfuraldehīds ir neliels blakusprodukts vienā no galvenajiem ražošanas procesiem. Tāpēc uzņēmums nespēj sniegt datus par vērā ņemamu kapitāla apgrozību attiecībā uz furfuraldehīdu. Attiecīgajā laikposmā, samazinoties rentabilitātei un naudas plūsmai, pieprasījuma iesniedzēja spēja nodrošināt kapitālu ir ievērojami samazinājusies. Šī samazināšanās ir skaidri redzama arī attiecībā uz pieprasījuma iesniedzēja ieguldījumiem, kas attiecīgajā laikposmā ir samazinājušies 80 % apmērā. |
| --- | --- |

(44)

Iepriekš minētā tabulā sniegtie kapitālieguldījumu atdeves dati pierada tikai pieprasījuma iesniedzēja attīstību. Tabulā skaidri redzams, ka attiecīgajā laikposmā tā kapitāla apgrozība samazinājās. Attiecībā uz otru Kopienas ražotāju, kas atbalsta sūdzību, jāpaskaidro, ka tas pieder uzņēmumu grupai, kuru galvenās ražošanas intereses ir saistītas ar citiem produktiem, nevis furfuraldehīdu. Patiesībā furfuraldehīds ir neliels blakusprodukts vienā no galvenajiem ražošanas procesiem. Tāpēc uzņēmums nespēj sniegt datus par vērā ņemamu kapitāla apgrozību attiecībā uz furfuraldehīdu. Attiecīgajā laikposmā, samazinoties rentabilitātei un naudas plūsmai, pieprasījuma iesniedzēja spēja nodrošināt kapitālu ir ievērojami samazinājusies. Šī samazināšanās ir skaidri redzama arī attiecībā uz pieprasījuma iesniedzēja ieguldījumiem, kas attiecīgajā laikposmā ir samazinājušies 80 % apmērā.

j)   Nodarbinātība, ražīgums un darba samaksa

14. tabula
  Nodarbinātība

| | 2000. gads | 2001. gads | 2002. gads | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Indekss | 100 | 75 | 84 | 82 |
| Gada tendence | | – 25,0 | 12,1 | – 2,7 |

2000. gads

2001. gads

2002. gads

IP

Indekss

100

75

84

82

Gada tendence

– 25,0

12,1

– 2,7

| (45) | Iepriekš noradītā tabula parāda, ka attiecīgajā laikposmā nodarbinātība samazinājusies par 18 %. Nodarbinātības samazināšanās 2000. un 2001. gadā atspoguļo furfuraldehīda ražošanas pārtraukšanu vienā ražotnē. |
| --- | --- |

(45)

Iepriekš noradītā tabula parāda, ka attiecīgajā laikposmā nodarbinātība samazinājusies par 18 %. Nodarbinātības samazināšanās 2000. un 2001. gadā atspoguļo furfuraldehīda ražošanas pārtraukšanu vienā ražotnē.

| (46) | Ražīgums attiecīgajā laikposmā ir pieaudzis par 4 % (skatīt tabulu).
  15. tabula.
  Ražīgums | 2000. gads | 2001. gads | 2002. gads | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indekss | 100 | 126 | 104 | 104 |
| Gada tendence | | 25,6 | – 17,4 | 0,5 |

(46)

Ražīgums attiecīgajā laikposmā ir pieaudzis par 4 % (skatīt tabulu).

15. tabula.

Ražīgums

2000. gads

2001. gads

2002. gads

IP

Indekss

100

126

104

104

Gada tendence

25,6

– 17,4

0,5

| (47) | Attiecīgajā laikposmā Kopienas ražošanas nozarē darbinieku vidējā mēnešalga pieauga par 6 %, t.i., mazāk nekā vidējais inflācijas līmenis Kopienā.
  16. tabula
  Mēnešalgas | 2000. gads | 2001. gads | 2002. gads | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indekss | 100 | 99 | 97 | 106 |
| Gada tendence | | – 0,8 | – 1,9 | 8,7 |

(47)

Attiecīgajā laikposmā Kopienas ražošanas nozarē darbinieku vidējā mēnešalga pieauga par 6 %, t.i., mazāk nekā vidējais inflācijas līmenis Kopienā.

16. tabula

Mēnešalgas

2000. gads

2001. gads

2002. gads

IP

Indekss

100

99

97

106

Gada tendence

– 0,8

– 1,9

8,7

k)   Dempinga starpības apjoms un pēdējā dempinga vai subsidēšanas ietekme

| (48) | Tā kā dempings turpinājās tādā pašā, ja ne augstākā līmenī kā noteikts iepriekšējās izmeklēšanas laikā (skatīt 1. apsvērumu), tad nav bijis iemesla uzskatīt, ka konkrētās dempinga starpības ietekme uz situāciju Kopienas ražošanas nozarē varētu atšķirties no iepriekšējā izmeklēšanā noteiktās ietekmes. |
| --- | --- |

(48)

Tā kā dempings turpinājās tādā pašā, ja ne augstākā līmenī kā noteikts iepriekšējās izmeklēšanas laikā (skatīt 1. apsvērumu), tad nav bijis iemesla uzskatīt, ka konkrētās dempinga starpības ietekme uz situāciju Kopienas ražošanas nozarē varētu atšķirties no iepriekšējā izmeklēšanā noteiktās ietekmes.

l)   Pieaugums

| (49) | Attiecīgajā laikposmā furfuraldehīda patēriņš Kopienā pieauga par 7 %, kamēr Kopienas ražošanas nozares ražīgums, noiets un tirgus daļa tajā pašā laikposmā samazinājās. Tajā pašā laikā ievērojami pieauga importa apjoms no ĶTR un attiecīgā tirgus daļa. Tas nozīmē, ka Kopienas ražošanas nozare attiecīgajā laikposmā, palielinoties attiecīgā produkta tirgus daļai, nav varējusi gūt pilnīgu labumu. |
| --- | --- |

(49)

Attiecīgajā laikposmā furfuraldehīda patēriņš Kopienā pieauga par 7 %, kamēr Kopienas ražošanas nozares ražīgums, noiets un tirgus daļa tajā pašā laikposmā samazinājās. Tajā pašā laikā ievērojami pieauga importa apjoms no ĶTR un attiecīgā tirgus daļa. Tas nozīmē, ka Kopienas ražošanas nozare attiecīgajā laikposmā, palielinoties attiecīgā produkta tirgus daļai, nav varējusi gūt pilnīgu labumu.

4.   Citu faktoru ietekme

a)   Izejvielu cenas

| (50) | Tas, ka 2001. un 2002. gadā ievērojami pieauga tādu izejvielu cenas, kuras izmanto pieprasījuma iesniedzējs, protams, ir atstājis negatīvu ietekmi uz tā darbības rentabilitāti šajos gados. Tomēr IP, kad izejvielu cenas kritās, situācija mainījās. Tāpēc, lai gan izejvielu cenu svārstības attiecīgajā laikposmā varētu būt izraisījušas nestabilitāti Kopienas ražošanas nozarē, tās tomēr nebija tik ievērojamas, lai IP radītu jebkādus zaudējumus. |
| --- | --- |

(50)

Tas, ka 2001. un 2002. gadā ievērojami pieauga tādu izejvielu cenas, kuras izmanto pieprasījuma iesniedzējs, protams, ir atstājis negatīvu ietekmi uz tā darbības rentabilitāti šajos gados. Tomēr IP, kad izejvielu cenas kritās, situācija mainījās. Tāpēc, lai gan izejvielu cenu svārstības attiecīgajā laikposmā varētu būt izraisījušas nestabilitāti Kopienas ražošanas nozarē, tās tomēr nebija tik ievērojamas, lai IP radītu jebkādus zaudējumus.

b)   Eksporta darbība no Kopienas

| (51) | Saskaņā ar Eurostat datiem kopējais eksporta apjoms no Kopienas attiecīgajā laikposmā bija nenozīmīgs, t.i., no vienas līdz divām tonnām gadā. Tāpēc Kopienas ražošanas nozares eksports nav varējis ietekmēt attiecīgajā laikposmā radītos zaudējumus. |
| --- | --- |

(51)

Saskaņā ar Eurostat datiem kopējais eksporta apjoms no Kopienas attiecīgajā laikposmā bija nenozīmīgs, t.i., no vienas līdz divām tonnām gadā. Tāpēc Kopienas ražošanas nozares eksports nav varējis ietekmēt attiecīgajā laikposmā radītos zaudējumus.

c)   Importa no citām trešām valstīm apjomi un cenas

| (52) | Saskaņā ar Eurostat datiem furfuraldehīda importa apjomi no citām trešām valstīm, izņemot ĶTR, un vidējās furfuraldehīda cenas attīstījās šādi.
  17. tabula
  Imports no citām trešām valstīm (apjoms)









  (Daudzums tonnās) |
| --- | --- |
| | 2000. gads | 2001. gads | 2002. gads | IP |
| Taizeme | 167 | 551 | 1 481 | 888 |
| Slovēnija | 1 227 | 1 290 | 1 204 | 1 410 |
| Dienvidāfrika | 4 183 | 7 852 | 2 601 | 3 706 |
| Dominikānas Republika | 24 017 | 25 509 | 25 157 | 25 213 |
| Kopā | 29 594 | 35 202 | 30 443 | 31 217 |

(52)

Saskaņā ar Eurostat datiem furfuraldehīda importa apjomi no citām trešām valstīm, izņemot ĶTR, un vidējās furfuraldehīda cenas attīstījās šādi.

17. tabula

Imports no citām trešām valstīm (apjoms)

(Daudzums tonnās)

2000. gads

2001. gads

2002. gads

IP

Taizeme

167

551

1 481

888

Slovēnija

1 227

1 290

1 204

1 410

Dienvidāfrika

4 183

7 852

2 601

3 706

Dominikānas Republika

24 017

25 509

25 157

25 213

Kopā

29 594

35 202

30 443

31 217

18. tabula

Imports no citām trešām valstīm (vidējās cenas)

| Cena eiro par tonnu |
| --- |
| | 2000. gads | 2001. gads | 2002. gads | IP |
| Taizeme | 2 150 | 1 849 | 5 271 | 635 |
| Slovēnija | 694 | 618 | 647 | 635 |
| Dienvidāfrika | 1 158 | 1 558 | 543 | 832 |
| Dominikānas Republika | 543 | 1 235 | 541 | 452 |
| Vidējā cena | 645 | 1 294 | 775 | 510 |

Cena eiro par tonnu

2000. gads

2001. gads

2002. gads

IP

Taizeme

2 150

1 849

5 271

635

Slovēnija

694

618

647

635

Dienvidāfrika

1 158

1 558

543

832

Dominikānas Republika

543

1 235

541

452

Vidējā cena

645

1 294

775

510

| (53) | Attiecīgajā laikposmā furfuraldehīda importa apjomi no citām trešām valstīm, izņemot ĶTR, bija relatīvi stabili, izņemot 2001. gadu, kad pieauga imports no Dienvidāfrikas un īpaši no Dominikānas Republikas, jo pieauga furfuraldehīda patēriņš furfurilspirta ražošanai. Jāatzīmē, ka tāpat kā sākotnējā izmeklēšanā imports no Dominikānas Republikas bija vienīgi produkta nosūtīšana no mātes uzņēmuma uz tā meitsabiedrību Eiropā, lai ražotu furfurilspirtu. Tādējādi šajos darījumos izmantotās cenas ir transfertcenas darījumos starp saistītiem uzņēmumiem, un tās varētu neatspoguļot patiesajās tirgus cenās. Tiek atzīmēts, ka furfuraldehīds no Dominikānas Republikas Kopienas brīvajā tirgū nav pieejams. Tāpēc nav iegūti nekādi pierādījumi tam, ka šis imports būtu radījis riska situāciju Kopienas ražošanas nozarē. Otras lielākās eksportētājvalsts Dienvidāfrikas eksporta apjomi attiecīgajā laikposmā samazinājās par 11 %. IP vidējās importa cenas no visām trešām valstīm, izņemot Dominikānas Republiku, bija ievērojami augstākas nekā tāda ĶTR furfuraldehīda importa cenas, kas bija paredzēts ievešanai pārstrādei. Tāpēc tiek secināts, ka lai gan cits imports varēja radīt riska situāciju Kopienas ražošanas nozarē, to apjoma un cenu ziņā nevar uzskatīt par būtisku. |
| --- | --- |

(53)

Attiecīgajā laikposmā furfuraldehīda importa apjomi no citām trešām valstīm, izņemot ĶTR, bija relatīvi stabili, izņemot 2001. gadu, kad pieauga imports no Dienvidāfrikas un īpaši no Dominikānas Republikas, jo pieauga furfuraldehīda patēriņš furfurilspirta ražošanai. Jāatzīmē, ka tāpat kā sākotnējā izmeklēšanā imports no Dominikānas Republikas bija vienīgi produkta nosūtīšana no mātes uzņēmuma uz tā meitsabiedrību Eiropā, lai ražotu furfurilspirtu. Tādējādi šajos darījumos izmantotās cenas ir transfertcenas darījumos starp saistītiem uzņēmumiem, un tās varētu neatspoguļot patiesajās tirgus cenās. Tiek atzīmēts, ka furfuraldehīds no Dominikānas Republikas Kopienas brīvajā tirgū nav pieejams. Tāpēc nav iegūti nekādi pierādījumi tam, ka šis imports būtu radījis riska situāciju Kopienas ražošanas nozarē. Otras lielākās eksportētājvalsts Dienvidāfrikas eksporta apjomi attiecīgajā laikposmā samazinājās par 11 %. IP vidējās importa cenas no visām trešām valstīm, izņemot Dominikānas Republiku, bija ievērojami augstākas nekā tāda ĶTR furfuraldehīda importa cenas, kas bija paredzēts ievešanai pārstrādei. Tāpēc tiek secināts, ka lai gan cits imports varēja radīt riska situāciju Kopienas ražošanas nozarē, to apjoma un cenu ziņā nevar uzskatīt par būtisku.

5.   Secinājumi par situāciju Kopienas ražošanas nozarē

| (54) | Pēc antidempinga pasākumu piemērošanas situācija Kopienas ražošanas nozarē ir stabilizējusies, bet tā joprojām ir viegli ietekmējama. Ražošana, ražošanas jauda un noiets, tāpat kā pārdošanas cena un Kopienas ražošanas nozares tirgus daļa ir samazinājusies. Ieguldījumi, kapitāla apgrozība un nodarbinātība arī ir samazinājusies, tomēr krājumi ir pieauguši, jo īpaši laikposmā no 2001. līdz 2002. gadam, kad samazinājās noiets un tirgus daļa. Rentabilitāte un naudas plūsma attiecīgajā laikposmā vidēji ir pieaugusi, bet samazinājusies no 2001. gada. Zaudējumu rādītāji tādējādi neļauj secināt, ka ir skaidra zaudējumu rašanās situācija. Turklāt jāuzsver, ka abu Kopienas ražotāju situācija ievērojami atšķiras un pieprasījuma iesniedzējs atrodas daudz riskantākā situācijā nekā otrs Kopienas ražotājs, kas atbalsta sūdzību. Pirmajam ražotājam daļu zaudējumu varētu būt radījusi izejvielu cenu celšanās. Šajos apstākļos un turklāt jo īpaši tāpēc, ka ĶTR imports bija paredzēts vienīgi ievešanai pārstrādei, nebija iespējams konstatēt, ka zaudējumus turpināja radīt imports par dempinga cenām. Tāpēc tika pārbaudīts, vai, pasākumus izbeidzot, zaudējumi atkārtotos. |
| --- | --- |

(54)

Pēc antidempinga pasākumu piemērošanas situācija Kopienas ražošanas nozarē ir stabilizējusies, bet tā joprojām ir viegli ietekmējama. Ražošana, ražošanas jauda un noiets, tāpat kā pārdošanas cena un Kopienas ražošanas nozares tirgus daļa ir samazinājusies. Ieguldījumi, kapitāla apgrozība un nodarbinātība arī ir samazinājusies, tomēr krājumi ir pieauguši, jo īpaši laikposmā no 2001. līdz 2002. gadam, kad samazinājās noiets un tirgus daļa. Rentabilitāte un naudas plūsma attiecīgajā laikposmā vidēji ir pieaugusi, bet samazinājusies no 2001. gada. Zaudējumu rādītāji tādējādi neļauj secināt, ka ir skaidra zaudējumu rašanās situācija. Turklāt jāuzsver, ka abu Kopienas ražotāju situācija ievērojami atšķiras un pieprasījuma iesniedzējs atrodas daudz riskantākā situācijā nekā otrs Kopienas ražotājs, kas atbalsta sūdzību. Pirmajam ražotājam daļu zaudējumu varētu būt radījusi izejvielu cenu celšanās. Šajos apstākļos un turklāt jo īpaši tāpēc, ka ĶTR imports bija paredzēts vienīgi ievešanai pārstrādei, nebija iespējams konstatēt, ka zaudējumus turpināja radīt imports par dempinga cenām. Tāpēc tika pārbaudīts, vai, pasākumus izbeidzot, zaudējumi atkārtotos.

F.   ZAUDĒJUMU ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA

| (55) | Jāatceras, ka 29. un 30. apsvērumā tika secināts, ka antidempinga pasākumu termiņa izbeigšanās, iespējams, radītu ievērojamu importa pieaugumu no ĶTR uz Kopienu par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(55)

Jāatceras, ka 29. un 30. apsvērumā tika secināts, ka antidempinga pasākumu termiņa izbeigšanās, iespējams, radītu ievērojamu importa pieaugumu no ĶTR uz Kopienu par dempinga cenām.

| (56) | Attiecīgajā laikposmā patiešām ievērojami pieaudzis importa apjoms par dempinga cenām ievešanai pārstrādei. Kā iepriekš minēts, iespējams, ka atceļot antidempinga pasākumus, Kopienas tirgū turpmāk varētu pieaugt importētā produkta apjoms par dempinga cenām, kas ir ievērojami zemākas nekā Kopienas ražošanas nozares noteiktās cenas. Pašlaik no Ķīnas importētā produkta un Kopienas ražošanas nozarē saražotā produkta cenu starpība ir vairāk nekā 40 %. |
| --- | --- |

(56)

Attiecīgajā laikposmā patiešām ievērojami pieaudzis importa apjoms par dempinga cenām ievešanai pārstrādei. Kā iepriekš minēts, iespējams, ka atceļot antidempinga pasākumus, Kopienas tirgū turpmāk varētu pieaugt importētā produkta apjoms par dempinga cenām, kas ir ievērojami zemākas nekā Kopienas ražošanas nozares noteiktās cenas. Pašlaik no Ķīnas importētā produkta un Kopienas ražošanas nozarē saražotā produkta cenu starpība ir vairāk nekā 40 %.

| (57) | Kā izklāstīts 26. apsvērumā, ir novērtēts, ka ĶTR dīkstāves jauda ir pietiekama, lai varētu apmierināt visu Kopienas pieprasījumu pēc furfuraldehīda. Ja pašreizējie pasākumi tiktu izbeigti, ir reāli draudi, ka lielu daļu neizmantoto ražošanas jaudu ĶTR varētu izmantot, lai Kopienas tirgu pārpludinātu ar furfuraldehīdu. No tā izriet, ka nav citu pieejamu tirgu, kas varētu saistīt Ķīnas ražīgumu. |
| --- | --- |

(57)

Kā izklāstīts 26. apsvērumā, ir novērtēts, ka ĶTR dīkstāves jauda ir pietiekama, lai varētu apmierināt visu Kopienas pieprasījumu pēc furfuraldehīda. Ja pašreizējie pasākumi tiktu izbeigti, ir reāli draudi, ka lielu daļu neizmantoto ražošanas jaudu ĶTR varētu izmantot, lai Kopienas tirgu pārpludinātu ar furfuraldehīdu. No tā izriet, ka nav citu pieejamu tirgu, kas varētu saistīt Ķīnas ražīgumu.

| (58) | Pētot šāda papildu importa par zemām cenām ietekmi uz Kopienas ražošanas nozari, tiek atzīmēts, ka šāda liela importa apjoma par dempinga cenām pēkšņa parādīšanās Kopienas tirgū tūlīt izraisītu nopietnu cenu ierobežošanu, jo Kopienas ražošanas nozare, visticamāk, sākumā censtos paturēt spēkā savu tirgus daļu un ražošanu. Tas savukārt kaitētu Kopienas ražošanas nozares rentabilitātei un radītu zaudējumu risku. Skaidrs, ka šāda notikumu attīstība radītu Kopienas ražošanas nozarei materiālus zaudējumus, ko izraisītu imports par dempinga cenām, vai pat risku, ka tā varētu neizturēt šādu situāciju. |
| --- | --- |

(58)

Pētot šāda papildu importa par zemām cenām ietekmi uz Kopienas ražošanas nozari, tiek atzīmēts, ka šāda liela importa apjoma par dempinga cenām pēkšņa parādīšanās Kopienas tirgū tūlīt izraisītu nopietnu cenu ierobežošanu, jo Kopienas ražošanas nozare, visticamāk, sākumā censtos paturēt spēkā savu tirgus daļu un ražošanu. Tas savukārt kaitētu Kopienas ražošanas nozares rentabilitātei un radītu zaudējumu risku. Skaidrs, ka šāda notikumu attīstība radītu Kopienas ražošanas nozarei materiālus zaudējumus, ko izraisītu imports par dempinga cenām, vai pat risku, ka tā varētu neizturēt šādu situāciju.

| (59) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, tiek secināts, ka antidempinga pasākumu atcelšana, visticamāk, novestu pie tādu zaudējumu atkārtošanās, ko radītu imports no ĶTR par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(59)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, tiek secināts, ka antidempinga pasākumu atcelšana, visticamāk, novestu pie tādu zaudējumu atkārtošanās, ko radītu imports no ĶTR par dempinga cenām.

G.   KOPIENAS INTERESES

1.   Iepriekšēja piezīme

| (60) | Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu tika pārbaudīts, vai spēkā esošo antidempinga pasākumu pagarinājums, nebūtu pretrunā ar Kopienas interesēm kopumā. Kopienas interešu novērtēšana tika pamatota ar visu dažādo iesaistīto interešu novērtēšanu, t.i., Kopienas ražošanas nozares, importētāju/tirgotāju, kā arī attiecīgā produkta izmantotāju un piegādātāju intereses. |
| --- | --- |

(60)

Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu tika pārbaudīts, vai spēkā esošo antidempinga pasākumu pagarinājums, nebūtu pretrunā ar Kopienas interesēm kopumā. Kopienas interešu novērtēšana tika pamatota ar visu dažādo iesaistīto interešu novērtēšanu, t.i., Kopienas ražošanas nozares, importētāju/tirgotāju, kā arī attiecīgā produkta izmantotāju un piegādātāju intereses.

| (61) | Jāatceras, ka iepriekšējās izmeklēšanās tika secināts, ka antidempinga pasākumu pieņemšana nebija pretrunā Kopienas interesēm. Turklāt pašreizējā izmeklēšana ir pārbaude saistībā ar termiņa izbeigšanos, tādējādi tiek veikta situācijas analīze, esot spēkā antidempinga pasākumiem. |
| --- | --- |

(61)

Jāatceras, ka iepriekšējās izmeklēšanās tika secināts, ka antidempinga pasākumu pieņemšana nebija pretrunā Kopienas interesēm. Turklāt pašreizējā izmeklēšana ir pārbaude saistībā ar termiņa izbeigšanos, tādējādi tiek veikta situācijas analīze, esot spēkā antidempinga pasākumiem.

| (62) | Uz šā pamata, neraugoties uz secinājumu, ka ir iespējama dempinga turpināšanās un zaudējumu atkārtošanās, tika pārbaudīts, vai tomēr nav pārliecinošu iemeslu, lai izdarītu secinājumu par to, ka antidempinga pasākumu paturēšana spēkā nav Kopienas interesēs. |
| --- | --- |

(62)

Uz šā pamata, neraugoties uz secinājumu, ka ir iespējama dempinga turpināšanās un zaudējumu atkārtošanās, tika pārbaudīts, vai tomēr nav pārliecinošu iemeslu, lai izdarītu secinājumu par to, ka antidempinga pasākumu paturēšana spēkā nav Kopienas interesēs.

2.   Kopienas ražošanas nozares intereses

| (63) | Kopienas ražošanas nozare pierādījusi, ka tā ir dzīvotspējīga ražošanas nozare, kas spēj pielāgoties mainīgiem tirgus apstākļiem. To jo īpaši pierādījusi pozitīvā attīstība un situācijas stabilizācija laikā, kad bija atjaunota efektīva konkurence, nosakot ĶTR izcelsmes importam antidempinga pasākumus. Kopienas ražošanas nozare visticamāk spētu pārvarēt jebkādu izejvielu cenu celšanos ar noieta cenu palīdzību. Tomēr var secināt, ka neturpinot antidempinga pasākumus, situācija Kopienas ražošanas nozarē nopietni pasliktinātos un ir ļoti iespējams, ka būtu jāslēdz vēl citas ražotnes. |
| --- | --- |

(63)

Kopienas ražošanas nozare pierādījusi, ka tā ir dzīvotspējīga ražošanas nozare, kas spēj pielāgoties mainīgiem tirgus apstākļiem. To jo īpaši pierādījusi pozitīvā attīstība un situācijas stabilizācija laikā, kad bija atjaunota efektīva konkurence, nosakot ĶTR izcelsmes importam antidempinga pasākumus. Kopienas ražošanas nozare visticamāk spētu pārvarēt jebkādu izejvielu cenu celšanos ar noieta cenu palīdzību. Tomēr var secināt, ka neturpinot antidempinga pasākumus, situācija Kopienas ražošanas nozarē nopietni pasliktinātos un ir ļoti iespējams, ka būtu jāslēdz vēl citas ražotnes.

3.   Neatkarīgu importētāju/tirgotāju intereses

| (64) | Komisija nosūtīja anketas septiņiem neatkarīgiem importētājiem/tirgotājiem. Tikai viens importētājs/tirgotājs sadarbojās izmeklēšanā. Atbildot uz anketas jautājumiem, importētājs/tirgotājs paskaidroja, ka pasākumu atcelšana paplašinātu piegādātāju izvēli, jo tad būtu iespējams Kopienas tirgū pārdot arī Ķīnas furfuraldehīdu. Antidempinga pasākumu mērķis nav aizkavēt importu no ĶTR, bet gan nodrošināt, lai imports netiktu veikts par dempinga cenām, kas rada zaudējumus. Turklāt tirgū pieejami daudzi citi piegādes avoti. Turklāt tiek atzīmēts, ka pasākumu turpināšanās neizraisītu nopietnu ietekmi uz šā importētāja/tirgotāja komercdarbību un ka šis importētājs/tirgotājs attiecīgā laikposma visus gadus ir strādājis ar peļņu. |
| --- | --- |

(64)

Komisija nosūtīja anketas septiņiem neatkarīgiem importētājiem/tirgotājiem. Tikai viens importētājs/tirgotājs sadarbojās izmeklēšanā. Atbildot uz anketas jautājumiem, importētājs/tirgotājs paskaidroja, ka pasākumu atcelšana paplašinātu piegādātāju izvēli, jo tad būtu iespējams Kopienas tirgū pārdot arī Ķīnas furfuraldehīdu. Antidempinga pasākumu mērķis nav aizkavēt importu no ĶTR, bet gan nodrošināt, lai imports netiktu veikts par dempinga cenām, kas rada zaudējumus. Turklāt tirgū pieejami daudzi citi piegādes avoti. Turklāt tiek atzīmēts, ka pasākumu turpināšanās neizraisītu nopietnu ietekmi uz šā importētāja/tirgotāja komercdarbību un ka šis importētājs/tirgotājs attiecīgā laikposma visus gadus ir strādājis ar peļņu.

| (65) | Ņemot vērā Kopienas importētāju un tirgotāju mazo vēlmi sadarboties un viena importētāja/tirgotāja komentārus, kurš piekrita sadarboties izmeklēšanā, tiek secināts, ka spēkā esošie pasākumi importētājus un/vai tirgotājus pārmērīgi neskar un tāpēc pasākumu turpināšanai varētu būtu tādas pašas sekas. |
| --- | --- |

(65)

Ņemot vērā Kopienas importētāju un tirgotāju mazo vēlmi sadarboties un viena importētāja/tirgotāja komentārus, kurš piekrita sadarboties izmeklēšanā, tiek secināts, ka spēkā esošie pasākumi importētājus un/vai tirgotājus pārmērīgi neskar un tāpēc pasākumu turpināšanai varētu būtu tādas pašas sekas.

4.   Lietotāju intereses

| (66) | Komisija nosūtīja anketas 16 furfuraldehīda rūpnieciskajiem lietotājiem. Tikai viens lietotājs sadarbojās izmeklēšanā. Atbildot uz anketas jautājumiem, tas paskaidroja, ka lielāko daļu furfuraldehīda, ko tā uzņēmums izmanto furfurilspirta ražošanai, tam piegādā mātes uzņēmums, kas atrodas Dominikānas Republikā. Tikai šo piegāžu deficīta gadījumā minētais uzņēmums būtu spiests meklēt citus piegādātājus. Saskaņā ar šā uzņēmuma atbildēm tas jebkuru nepietiekamu produkta daudzumu vispirms vēlētos iegādāties no Kopienas ražotājiem. |
| --- | --- |

(66)

Komisija nosūtīja anketas 16 furfuraldehīda rūpnieciskajiem lietotājiem. Tikai viens lietotājs sadarbojās izmeklēšanā. Atbildot uz anketas jautājumiem, tas paskaidroja, ka lielāko daļu furfuraldehīda, ko tā uzņēmums izmanto furfurilspirta ražošanai, tam piegādā mātes uzņēmums, kas atrodas Dominikānas Republikā. Tikai šo piegāžu deficīta gadījumā minētais uzņēmums būtu spiests meklēt citus piegādātājus. Saskaņā ar šā uzņēmuma atbildēm tas jebkuru nepietiekamu produkta daudzumu vispirms vēlētos iegādāties no Kopienas ražotājiem.

| (67) | Ņemot vērā nelielo atbilžu skaitu uz nosūtītajām anketām un tā vienīgā lietotāja, kas sadarbojās, komentārus, jāsecina, ka pasākumu turpināšana nopietni neietekmētu lietotājus. |
| --- | --- |

(67)

Ņemot vērā nelielo atbilžu skaitu uz nosūtītajām anketām un tā vienīgā lietotāja, kas sadarbojās, komentārus, jāsecina, ka pasākumu turpināšana nopietni neietekmētu lietotājus.

5.   Konkurences aspekti

| (68) | Tiek atzīmēts, ka Kopienas tirgū līdzās diviem Kopienas ražotājiem konkurē imports, kura izcelsme ir Taizemē, Slovēnijā (kas tolaik nebija Eiropas Kopienas dalībvalsts), Dienvidāfrikā un Dominikānas Republikā. Atceļot spēkā esošos antidempinga pasākumus, visticamāk, netiktu uzlabota konkurences situācija Kopienas tirgū. Tieši pretēji, tas radītu risku vismaz daļēji izstumt Kopienas ražotājus no tirgus, jo būtu ļoti grūti darboties pie tāda cenu līmeņa, kāds patlaban ir Ķīnas furfuraldehīdam. Arī citiem piegādātājiem, visticamāk, būtu grūti konkurēt ar Ķīnas produktu. Tātad nav indikācijas tam, ka pasākumu turpināšanai būtu negatīva ietekme uz konkurences situāciju Kopienas tirgū. |
| --- | --- |

(68)

Tiek atzīmēts, ka Kopienas tirgū līdzās diviem Kopienas ražotājiem konkurē imports, kura izcelsme ir Taizemē, Slovēnijā (kas tolaik nebija Eiropas Kopienas dalībvalsts), Dienvidāfrikā un Dominikānas Republikā. Atceļot spēkā esošos antidempinga pasākumus, visticamāk, netiktu uzlabota konkurences situācija Kopienas tirgū. Tieši pretēji, tas radītu risku vismaz daļēji izstumt Kopienas ražotājus no tirgus, jo būtu ļoti grūti darboties pie tāda cenu līmeņa, kāds patlaban ir Ķīnas furfuraldehīdam. Arī citiem piegādātājiem, visticamāk, būtu grūti konkurēt ar Ķīnas produktu. Tātad nav indikācijas tam, ka pasākumu turpināšanai būtu negatīva ietekme uz konkurences situāciju Kopienas tirgū.

6.   Secinājums par Kopienas interesēm

| (69) | Ņemot vērā iepriekš minēto, tiek secināts, ka nav pārliecinošu iemeslu tam, ka antidempinga pasākumu pagarināšana būtu pretrunā Kopienas interesēm. |
| --- | --- |

(69)

Ņemot vērā iepriekš minēto, tiek secināts, ka nav pārliecinošu iemeslu tam, ka antidempinga pasākumu pagarināšana būtu pretrunā Kopienas interesēm.

H.   NOBEIGUMA NOTEIKUMI

| (70) | Visām ieinteresētajam pusēm paziņots par būtiskiem faktiem un apsvērumiem, ar kuriem pamatots ierosinājums paturēt spēkā antidempinga maksājumu attiecībā uz furfuraldehīda importu, kura izcelsme ir ĶTR. Pēc šīs informācijas izziņošanas protesta izteikšanai piešķirtajā termiņā netika saņemtas nekādas piezīmes, kas varētu būt iemesls tam, lai grozītu secinājumus. |
| --- | --- |

(70)

Visām ieinteresētajam pusēm paziņots par būtiskiem faktiem un apsvērumiem, ar kuriem pamatots ierosinājums paturēt spēkā antidempinga maksājumu attiecībā uz furfuraldehīda importu, kura izcelsme ir ĶTR. Pēc šīs informācijas izziņošanas protesta izteikšanai piešķirtajā termiņā netika saņemtas nekādas piezīmes, kas varētu būt iemesls tam, lai grozītu secinājumus.

| (71) | No iepriekš minētā izriet, ka būtu jāpatur spēkā esošie antidempinga pasākumi saistībā ar furfuraldehīda importu, kura izcelsme ir ĶTR, t.i., būtu jāpatur spēkā īpašais maksājums 352 euro par tonnu, |
| --- | --- |

(71)

No iepriekš minētā izriet, ka būtu jāpatur spēkā esošie antidempinga pasākumi saistībā ar furfuraldehīda importu, kura izcelsme ir ĶTR, t.i., būtu jāpatur spēkā īpašais maksājums 352 euro par tonnu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Ar šo uzliek galīgo antidempinga maksājumu 2–furaldehīda importam, kura izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā, (kas pazīstams arī kā furfuraldehīds vai furfurāls) un kas pēc klasifikācijas atbilst KN kodam 2932 12 00.

2.   Piemērojamais maksājums ir 352 euro par tonnu.

3.   Gadījumos, kad pirms nonākšanas brīvā apgrozībā preces ir bojātas un tāpēc cena, kas par tām samaksāta vai jāmaksā, tiek proporcionāli sadalīta, lai atbilstīgi 145. pantam Komisijas Regulā (EEK) Nr. 2454/9 (6) varētu noteikt attiecīgo preču muitas vērtību, antidempinga maksājumu, kas aprēķināts, pamatojoties uz šā panta 2. punktu, samazina atbilstīgi sadalītajai cenai, kas ir samaksāta vai jāmaksā.

4.   Ja nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Luksemburgā, 2005. gada 15. aprīlī

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

J. ASSELBORN

---

(1)  OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 461/2004 (OV L 77, 13.3.2004., 12. lpp.).

1

(2)  OV L 15, 21.1.1995., 11. lpp.

2

(3)  OV L 328, 22.12.1999., 1. lpp.

3

(4)  OV C 72, 26.3.2003., 2. lpp.

4

(5)  OV C 308, 18.12.2003., 2. lpp.

5

(6)  OV L 253, 11.10.1993., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2286/2003 (OV L 343, 31.12.2003., 1. lpp.).

6

---

| 28.4.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 107/11 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 107/11

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 640/2005

(2005. gada 27. aprīlis),

ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenuatsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1994. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 3223/94 par sīki izstrādātiem augļu un dārzeņu ievešanas režīma izpildes noteikumiem (1), un jo īpaši tās 4. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulā (EK) Nr. 3223/94, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta ievešanas vērtības pielikumā precizētajiem produktu ievedumiem no trešām valstīm un periodiem. |
| --- | --- |

(1)

Regulā (EK) Nr. 3223/94, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta ievešanas vērtības pielikumā precizētajiem produktu ievedumiem no trešām valstīm un periodiem.

| (2) | Piemērojot iepriekš minētos kritērijus, standarta ievešanas vērtības nosakāmas līmeņos, kas norādīti šīs regulas pielikumā, |
| --- | --- |

(2)

Piemērojot iepriekš minētos kritērijus, standarta ievešanas vērtības nosakāmas līmeņos, kas norādīti šīs regulas pielikumā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta ievešanas vērtības, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 3223/94 4. pantā, ir tādas, kā norādīts tabulā, kas pievienota pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2005. gada 28. aprīlī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 27. aprīlī

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  OV L 337, 24.12.1994., 66. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1947/2002 (OV L 299, 1.11.2002., 17. lpp.).

1

---

PIELIKUMS

Komisijas 2005. gada 27. aprīļa Regulai, ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta ievešanas vērtība |
| 0702 00 00 | 052 | 141,5 |
| 204 | 98,7 |
| 212 | 129,8 |
| 624 | 168,0 |
| 999 | 134,5 |
| 0707 00 05 | 052 | 146,6 |
| 204 | 58,8 |
| 999 | 102,7 |
| 0709 90 70 | 052 | 94,6 |
| 204 | 44,2 |
| 999 | 69,4 |
| 0805 10 20 | 052 | 49,7 |
| 204 | 51,3 |
| 212 | 56,1 |
| 220 | 48,3 |
| 388 | 62,0 |
| 400 | 51,2 |
| 624 | 71,9 |
| 999 | 55,8 |
| 0805 50 10 | 052 | 43,5 |
| 220 | 65,0 |
| 388 | 67,8 |
| 400 | 59,9 |
| 528 | 61,5 |
| 624 | 65,4 |
| 999 | 60,5 |
| 0808 10 80 | 388 | 88,0 |
| 400 | 91,6 |
| 404 | 94,3 |
| 508 | 69,6 |
| 512 | 69,9 |
| 524 | 70,0 |
| 528 | 68,3 |
| 720 | 69,8 |
| 804 | 106,8 |
| 999 | 80,9 |
| 0808 20 50 | 388 | 91,0 |
| 512 | 73,9 |
| 528 | 62,2 |
| 720 | 72,2 |
| 999 | 74,8 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta ievešanas vērtība

0702 00 00

052

141,5

204

98,7

212

129,8

624

168,0

999

134,5

0707 00 05

052

146,6

204

58,8

999

102,7

0709 90 70

052

94,6

204

44,2

999

69,4

0805 10 20

052

49,7

204

51,3

212

56,1

220

48,3

388

62,0

400

51,2

624

71,9

999

55,8

0805 50 10

052

43,5

220

65,0

388

67,8

400

59,9

528

61,5

624

65,4

999

60,5

0808 10 80

388

88,0

400

91,6

404

94,3

508

69,6

512

69,9

524

70,0

528

68,3

720

69,8

804

106,8

999

80,9

0808 20 50

388

91,0

512

73,9

528

62,2

720

72,2

999

74,8

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 2081/2003 (OV L 313, 28.11.2003., 11. lpp.). Kods “999” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.

---

| 28.4.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 107/13 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 107/13

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 641/2005

(2005. gada 27. aprīlis)

par konkursa atvēršanu ievedmuitas nodokļa samazinājumam par kukurūzu, ko Spānijā ieved no trešām valstīm

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2003. gada 29. septembra Regulu (EK) Nr. 1784/2003 par labības tirgus kopējās organizācijas izveidi (1), un jo īpaši tās 12. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Kopienas starptautiskajām saistībām, kas noslēgtas Urugvajas cikla daudzpusējās tirdzniecības sarunās (2), ir jānodrošina apstākļi zināma daudzuma kukurūzas ievešanai Spānijā. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Kopienas starptautiskajām saistībām, kas noslēgtas Urugvajas cikla daudzpusējās tirdzniecības sarunās (2), ir jānodrošina apstākļi zināma daudzuma kukurūzas ievešanai Spānijā.

| (2) | Komisijas 1995. gada 26. jūlija Regulā (EK) Nr. 1839/95, ar ko nosaka tarifu kvotu piemērošanas nosacījumus kukurūzas un sorgo importam Spānijā un kukurūzas importam Portugālē (3), ir izstrādāti īpaši nosacījumi konkursu īstenošanai. |
| --- | --- |

(2)

Komisijas 1995. gada 26. jūlija Regulā (EK) Nr. 1839/95, ar ko nosaka tarifu kvotu piemērošanas nosacījumus kukurūzas un sorgo importam Spānijā un kukurūzas importam Portugālē (3), ir izstrādāti īpaši nosacījumi konkursu īstenošanai.

| (3) | Ņemot vērā Spānijas tirgus pašreizējās vajadzības, jāatver konkurss par kukurūzas ievedmuitas nodokļa samazinājumu. |
| --- | --- |

(3)

Ņemot vērā Spānijas tirgus pašreizējās vajadzības, jāatver konkurss par kukurūzas ievedmuitas nodokļa samazinājumu.

| (4) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Labības pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(4)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Labības pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Tiek izsludināts konkurss par Regulas (EK) Nr. 1784/2003 10. panta 2. punktā paredzēto ievedmuitas nodokļa samazinājumu Spānijā ievestajai kukurūzai.

2.   Ja šajā regulā nav noteikts citādi, piemēro Regulas (EK) Nr. 1839/95 noteikumus.

2. pants

Konkurss ir atvērts līdz 2005. gada 23. jūnijam. Tā laikā veic iknedēļas līgumtiesību piešķiršanu, un tās daudzumi un piedāvājumu iesniegšanas termiņi ir noteikti konkursa paziņojumā.

3. pants

Ievešanas atļaujas, kas izsniegtas šim konkursam, ir derīgas piecdesmit dienas, sākot no to izsniegšanas dienas Regulas (EK) Nr. 1839/95 10. panta 4. punkta nozīmē.

4. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 27. aprīlī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 270, 21.10.2003., 78. lpp.

1

(2)  OV L 336, 23.12.1994., 22. lpp.

2

(3)  OV L 177, 28.7.1995., 4. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 777/2004 (OV L 123, 27.4.2004., 50. lpp.).

3

---

| 28.4.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 107/14 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 107/14

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 642/2005

(2005. gada 27. aprīlis),

ar ko nosaka prasības dažu prioritāro vielu ievedējiem un ražotājiem pārbaužu un informācijas jomā saskaņā ar Padomes Regulu (EEK) Nr. 793/93 par esošo vielu riska faktoru novērtējumu un kontroli

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1993. gada 23. marta Regulu (EEK) Nr. 793/93 par esošo vielu riska faktoru novērtējumu un kontroli (1), un jo īpaši tās 10. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Ziņotāji, kurus dalībvalstis izraudzījušas saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 793/93 10. panta 1. punktu, ir izvērtējuši informāciju, kuru ražotāji un ievedēji iesniedza attiecībā uz dažām prioritārajām vielām. Pēc apspriešanās ar minētajiem ražotājiem un ievedējiem, ziņotāji ir atzinuši, ka riska faktoru novērtēšanas nolūkiem ir jāprasa, lai viņi iesniegtu papildu informāciju un veiktu papildu pārbaudes. |
| --- | --- |

(1)

Ziņotāji, kurus dalībvalstis izraudzījušas saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 793/93 10. panta 1. punktu, ir izvērtējuši informāciju, kuru ražotāji un ievedēji iesniedza attiecībā uz dažām prioritārajām vielām. Pēc apspriešanās ar minētajiem ražotājiem un ievedējiem, ziņotāji ir atzinuši, ka riska faktoru novērtēšanas nolūkiem ir jāprasa, lai viņi iesniegtu papildu informāciju un veiktu papildu pārbaudes.

| (2) | Informāciju, kas ir vajadzīga, lai novērtētu konkrētās vielas, nevar sniegt iepriekšējie ražotāji un ievedēji. Ražotāji un ievedēji pārbaudījuši, ka testus ar dzīvniekiem nevar aizstāt vai ierobežot, izmantojot citas metodes. |
| --- | --- |

(2)

Informāciju, kas ir vajadzīga, lai novērtētu konkrētās vielas, nevar sniegt iepriekšējie ražotāji un ievedēji. Ražotāji un ievedēji pārbaudījuši, ka testus ar dzīvniekiem nevar aizstāt vai ierobežot, izmantojot citas metodes.

| (3) | Tādēļ ir jāprasa, lai prioritāro vielu ražotāji un ievedēji sniegtu papildu informāciju un papildus veiktu minēto vielu pārbaudes. Protokoli, kurus ziņotāji iesnieguši Komisijai, izmantojami minēto testu veikšanai. |
| --- | --- |

(3)

Tādēļ ir jāprasa, lai prioritāro vielu ražotāji un ievedēji sniegtu papildu informāciju un papildus veiktu minēto vielu pārbaudes. Protokoli, kurus ziņotāji iesnieguši Komisijai, izmantojami minēto testu veikšanai.

| (4) | Šīs regulas noteikumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi komiteja, kas izveidota saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 793/93 15. pantu, |
| --- | --- |

(4)

Šīs regulas noteikumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi komiteja, kas izveidota saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 793/93 15. pantu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Pielikumā uzskaitīto vielu ražotāji un ievedēji, kas iesnieguši informāciju saskaņā ar prasībām Regulas (EEK) Nr. 793/93 3., 4., 7. un 9. pantā, sniedz informāciju un veic pielikumā norādītos testus, kā arī attiecīgajiem ziņotājiem dara zināmus iegūtos rezultātus.

Testus veic saskaņā ar ziņotāju norādītajiem protokoliem.

Rezultātus dara zināmus, ievērojot termiņus, kas noteikti pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 27. aprīlī

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Stavros DIMAS

---

(1)  OV L 84, 5.4.1993., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1882/2003 (OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp.).

1

---

PIELIKUMS

| Nr. | EINECS Nr. | CAS Nr. | Vielas nosaukums | Ziņotājs | Pārbaudes/informācijas prasības | Termiņš no dienas, kad stājas spēkā šī regula |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 201-245-8 | 80-05-7 | 4,4′-izopropilidēndifenols (1) | UK | Ilgstošu zivju endokrīnās sistēmas izmaiņu pētījums, kas aptver spermas attīstības izmaiņu izpēti | 18 mēneši |
| Ilgstoša toksiskuma pētījums, izmantojot attiecīgas saldūdens gliemežu sugas | 18 mēneši |
| 2 paaudžu pētījums ar 4,4′-izopropilidēndifenolu pelēs saskaņā ar ESAO 416 (ar dažiem specifiskiem grozījumiem) | 39 mēneši |
| 2 | 203-545-4 | 108-05-4 | Vinilacetāts (2) | D | Papildu dati par polimerizācijas iekārtu sistēmu un informācija par izplūdes gaisa attīrīšanas tehnoloģijām parauga iekārtās | 6 mēneši |
| 3 | 202-627-7 | 98-01-1 | 2-furaldehīds (3) | NL | Ilgstoša toksiskuma tests, izmantojot zivis | 6 mēneši |
| Hroniska toksiskuma pārbaude, izmantojot dafnijas | 6 mēneši |
| 4 | 201-622-7 | 85-68-7 | Benzilbutilftalāts (1) | N | Dati par visu avotu radītajām izplūdēm, kas nonāk upē Wupper | 12 mēneši |
| Augu pārbaude, tos apsmidzinot | 12 mēneši |
| Ilgstošs zivju pētījums attiecībā uz izmaiņām reproduktīvajā un endokrīnajā sistēmā | 12 mēneši |
| Monitoringa pētījums attiecībā uz gaisa koncentrācijām grīdas segumu un blīvējuma materiālu ražotņu apkārtnē | 12 mēneši |
| 5 | 201-329-4 | 81-15-2 | 5-terc-butil-2,4,6-trinitro-m-ksilols (1) | NL | Bionoārdīšanās simulācijas tests, lai noteiktu pussabrukšanas laiku jūras vidē | 18 mēneši |
| 6 | 200-663-8 | 67-66-3 | Hloroforms (3) | F | Informācija par to, kā ražošana un lietojumi apdraud vidi | 6 mēneši |
| Ilgstoša toksiskuma testi attiecībā uz organismiem, kas mīt nosēdumos | 6 mēneši |
| Mikroorganismu toksiskuma testi:






  — | testi ar aktivētām ražotņu dūņām |

Nr.

EINECS Nr.

CAS Nr.

Vielas nosaukums

Ziņotājs

Pārbaudes/informācijas prasības

Termiņš no dienas, kad stājas spēkā šī regula

1

201-245-8

80-05-7

4,4′-izopropilidēndifenols (1)

UK

Ilgstošu zivju endokrīnās sistēmas izmaiņu pētījums, kas aptver spermas attīstības izmaiņu izpēti

18 mēneši

Ilgstoša toksiskuma pētījums, izmantojot attiecīgas saldūdens gliemežu sugas

18 mēneši

2 paaudžu pētījums ar 4,4′-izopropilidēndifenolu pelēs saskaņā ar ESAO 416 (ar dažiem specifiskiem grozījumiem)

39 mēneši

2

203-545-4

108-05-4

Vinilacetāts (2)

D

Papildu dati par polimerizācijas iekārtu sistēmu un informācija par izplūdes gaisa attīrīšanas tehnoloģijām parauga iekārtās

6 mēneši

3

202-627-7

98-01-1

2-furaldehīds (3)

NL

Ilgstoša toksiskuma tests, izmantojot zivis

6 mēneši

Hroniska toksiskuma pārbaude, izmantojot dafnijas

6 mēneši

4

201-622-7

85-68-7

Benzilbutilftalāts (1)

N

Dati par visu avotu radītajām izplūdēm, kas nonāk upē Wupper

12 mēneši

Augu pārbaude, tos apsmidzinot

12 mēneši

Ilgstošs zivju pētījums attiecībā uz izmaiņām reproduktīvajā un endokrīnajā sistēmā

12 mēneši

Monitoringa pētījums attiecībā uz gaisa koncentrācijām grīdas segumu un blīvējuma materiālu ražotņu apkārtnē

12 mēneši

5

201-329-4

81-15-2

5-terc-butil-2,4,6-trinitro-m-ksilols (1)

NL

Bionoārdīšanās simulācijas tests, lai noteiktu pussabrukšanas laiku jūras vidē

18 mēneši

6

200-663-8

67-66-3

Hloroforms (3)

F

Informācija par to, kā ražošana un lietojumi apdraud vidi

6 mēneši

Ilgstoša toksiskuma testi attiecībā uz organismiem, kas mīt nosēdumos

6 mēneši

Mikroorganismu toksiskuma testi:

—

testi ar aktivētām ražotņu dūņām

| — | nitrifikācijas apturēšanas tests |
| --- | --- |

—

nitrifikācijas apturēšanas tests

| — | tests attiecībā uz metāna baktērijas inhibēšanu |
| --- | --- |

—

tests attiecībā uz metāna baktērijas inhibēšanu

6 mēneši

7

202-974-4

101-77-9

4,4′-Metilēndianilīns (2)

D

Ilgstoša toksiskuma testi attiecībā uz organismiem, kas mīt nosēdumos (Chironomus spec.)

6 mēneši

Ilgstoša toksiskuma testi attiecībā uz organismiem, kas mīt nosēdumos (Hyalella azteca)

6 mēneši

8

231-152-8

215-146-2

7440-43-9

1306-19-0

Kadmijs (1)

Kadmija oksīds (1)

B

Ekotoksiskuma tests zemas ūdens cietības apstākļos

12 mēneši

SEM/AVS jēdziena piemērojamības apstiprināšana (biopieejamība nogulsnēs)

12 mēneši

9

231-668-3

7681-52-9

Nātrija hipohlorīts (3)

IT

Visu notekūdeņu novērtējums

9 mēneši

10

247-148-4

25637-99-4

Heksabromciklododekāns (3)

S

Bionoārdīšanās simulācijas tests, kas ļauj noteikt pamatotu pussabrukšanas laiku, kā arī identificēt metabolītus

8 mēneši

11

201-236-9

79-94-7

Tetrabrom-bis-fenols A) (4)

UK

Lietojuma sistēmas noskaidrošana

9 mēneši

Ilgstoša toksiskuma testi attiecībā uz Chironomus riparius nosēdumos

9 mēneši

Ilgstoša toksiskuma testi attiecībā uz Chironomus riparius ūdenī

9 mēneši

Toksiskuma pētījums attiecībā uz moluskiem

9 mēneši

Pētījums attiecībā uz noārdīšanos līdz bis-fenolam A nosēdumos

9 mēneši

12

287-476-5

85535-84-8

Hloralkāni, C10-13, hlorētie īsas virknes parafīni (SCCP) (2)

UK

Informācija par to, kā emisijas apdraud vidi

3 mēneši

Bionoārdīšanās simulācijas tests, lai noteiktu pussabrukšanas laiku jūras vidē

18 mēneši

---

(1)  Vielas, kas uzskaitītas pielikumā Komisijas Regulai (EK) Nr. 143/97 (OV L 25, 28.1.1997., 13. lpp.; prioritārais saraksts Nr. 3).

(2)  Vielas, kas uzskaitītas pielikumā Komisijas Regulai (EK) Nr. 1179/94 (OV L 131, 26.5.1994., 3. lpp.; prioritārais saraksts Nr. 1).

(3)  Vielas, kas uzskaitītas pielikumā Komisijas Regulai (EK) Nr. 2268/95 (OV L 231, 28.9.1995., 18. lpp.; prioritārais saraksts Nr. 2).

(4)  Vielas, kas uzskaitītas pielikumā Komisijas Regulai (EK) Nr. 2364/2000 (OV L 273, 26.10.2000., 5. lpp.; prioritārais saraksts Nr. 4).

---

| 28.4.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 107/17 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 107/17

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 643/2005

(2005. gada 27. aprīlis),

ar kuru atceļ Regulu (EK) Nr. 2909/2000 par Eiropas Kopienu nefinanšu pamatlīdzekļu grāmatvedības uzskaiti

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (1), un jo īpaši tās 133. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas 2000. gada 29. decembra Regulu (EK) Nr. 2909/2000 par Eiropas Kopienu nefinanšu pamatlīdzekļu grāmatvedības uzskaiti (2) ir izstrādāti grāmatvedības noteikumi un metodes attiecībā uz nefinanšu pamatlīdzekļiem saskaņā ar 1977. gada 21. decembra Finanšu regulu. |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas 2000. gada 29. decembra Regulu (EK) Nr. 2909/2000 par Eiropas Kopienu nefinanšu pamatlīdzekļu grāmatvedības uzskaiti (2) ir izstrādāti grāmatvedības noteikumi un metodes attiecībā uz nefinanšu pamatlīdzekļiem saskaņā ar 1977. gada 21. decembra Finanšu regulu.

| (2) | 1977. gada 21. decembra Finanšu regulu aizstāja ar Regulu (EK) Nr. 1605/2002. |
| --- | --- |

(2)

1977. gada 21. decembra Finanšu regulu aizstāja ar Regulu (EK) Nr. 1605/2002.

| (3) | Šīs jaunās Finanšu regulas VII sadaļas 133. pantā paredzēts, ka grāmatvedības noteikumus un metodes pieņem Komisijas grāmatvedis. |
| --- | --- |

(3)

Šīs jaunās Finanšu regulas VII sadaļas 133. pantā paredzēts, ka grāmatvedības noteikumus un metodes pieņem Komisijas grāmatvedis.

| (4) | Regulas (EK) Nr. 1605/2002 181. panta 2. punkta 3. daļā paredzēts, ka VII sadaļas noteikumi pilnībā stājas spēkā 2005. finanšu gadā. |
| --- | --- |

(4)

Regulas (EK) Nr. 1605/2002 181. panta 2. punkta 3. daļā paredzēts, ka VII sadaļas noteikumi pilnībā stājas spēkā 2005. finanšu gadā.

| (5) | Tāpēc ar 2005. gada 1. janvāri jāatceļ Regula (EK) Nr. 2909/2000, paredzot, ka to turpina piemērot grāmatvedības darbībām attiecībā uz finanšu gadiem pirms 2005. gada, |
| --- | --- |

(5)

Tāpēc ar 2005. gada 1. janvāri jāatceļ Regula (EK) Nr. 2909/2000, paredzot, ka to turpina piemērot grāmatvedības darbībām attiecībā uz finanšu gadiem pirms 2005. gada,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulu (EK) Nr. 2909/2000 atceļ.

Tomēr to joprojām piemēro grāmatvedības darbībām attiecībā uz finanšu gadiem līdz 2005. gadam.

2. pants

Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2005. gada 1. janvāra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 25. aprīlī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Dalia GRYBAUSKAITĖ

---

(1)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

1

(2)  OV L 336, 30.12.2000., 75. lpp.

2

---

| 28.4.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 107/18 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 107/18

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 644/2005

(2005. gada 27. aprīlis),

ar ko atļauj īpašu identifikācijas sistēmu liellopiem, kurus audzē apstiprinātās telpās kultūrvēsturiskiem mērķiem, kā paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1760/2000

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 17. jūlija Regulu (EK) Nr. 1760/2000, ar ko izveido liellopu identifikācijas un reģistrācijas sistēmu un paredz liellopu gaļas un liellopu gaļas produktu marķēšanu, kā arī atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 820/97 (1), un jo īpaši tās 4. panta 1. punkta trešo daļu un 10. panta ievada frāzi un a) punktu,

tā kā:

| (1) | Regula (EK) Nr. 1760/2000 paredz, ka katrai dalībvalstij ir jāizveido liellopu identifikācijas sistēma, kurā iekļauti vairāki identificēšanas un reģistrācijas elementi. Jo īpaši tā paredz, ka visus tos dzīvniekus, kuri saimniecībā dzimuši pēc 1997. gada 31. decembra vai kuri paredzēti Kopienas iekšējai tirdzniecībai pēc 1998. gada 1. janvāra, kā arī to, ka tos dzīvniekus saimniecībās Čehijā, Igaunijā, Kiprā, Latvijā, Lietuvā, Ungārijā, Maltā, Polijā, Slovēnijā un Slovākijā, kas piedzimuši, līdz minētās valstis pievienojās ES, vai arī tos, kuri paredzēti Kopienas iekšējai tirdzniecībai pēc pievienošanās, identificēs ar kompetentās iestādes apstiprinātām krotālijām (“apstiprinātās krotālijas”), piestiprinot abām ausīm. Tā arī paredz, ka uz abām krotālijām jābūt vienādam, vienreizējam identifikācijas kodam (“vienreizējais identifikācijas kods”), tādējādi ļaujot identificēt katru dzīvnieku atsevišķi, kā arī saimniecību, kurā tas piedzimis. |
| --- | --- |

(1)

Regula (EK) Nr. 1760/2000 paredz, ka katrai dalībvalstij ir jāizveido liellopu identifikācijas sistēma, kurā iekļauti vairāki identificēšanas un reģistrācijas elementi. Jo īpaši tā paredz, ka visus tos dzīvniekus, kuri saimniecībā dzimuši pēc 1997. gada 31. decembra vai kuri paredzēti Kopienas iekšējai tirdzniecībai pēc 1998. gada 1. janvāra, kā arī to, ka tos dzīvniekus saimniecībās Čehijā, Igaunijā, Kiprā, Latvijā, Lietuvā, Ungārijā, Maltā, Polijā, Slovēnijā un Slovākijā, kas piedzimuši, līdz minētās valstis pievienojās ES, vai arī tos, kuri paredzēti Kopienas iekšējai tirdzniecībai pēc pievienošanās, identificēs ar kompetentās iestādes apstiprinātām krotālijām (“apstiprinātās krotālijas”), piestiprinot abām ausīm. Tā arī paredz, ka uz abām krotālijām jābūt vienādam, vienreizējam identifikācijas kodam (“vienreizējais identifikācijas kods”), tādējādi ļaujot identificēt katru dzīvnieku atsevišķi, kā arī saimniecību, kurā tas piedzimis.

| (2) | Regulā (EK) Nr. 1760/2000 arī noteikts, ka tos liellopus, kas paredzēti kultūras un sporta pasākumiem (izņemot gadatirgiem un izstādēm), var identificēt vai nu pēc krotālijas, vai arī pēc tādas identifikācijas sistēmas, kas piedāvā līdzvērtīgas garantijas un ko apstiprinājusi Komisija. |
| --- | --- |

(2)

Regulā (EK) Nr. 1760/2000 arī noteikts, ka tos liellopus, kas paredzēti kultūras un sporta pasākumiem (izņemot gadatirgiem un izstādēm), var identificēt vai nu pēc krotālijas, vai arī pēc tādas identifikācijas sistēmas, kas piedāvā līdzvērtīgas garantijas un ko apstiprinājusi Komisija.

| (3) | Komisijas 1999. gada 17. decembra Regula (EK) Nr. 2680/1999, ar ko apstiprina kultūras un sporta pasākumiem paredzēto buļļu identifikācijas sistēmu (2), paredz noteikumus attiecībā uz buļļiem, kas reģistrēti noteiktu organizāciju ciltsgrāmatās. Tomēr minētā regula attiecas tikai uz noteiktām buļļu šķirnēm un organizācijām noteiktās dalībvalstīs |
| --- | --- |

(3)

Komisijas 1999. gada 17. decembra Regula (EK) Nr. 2680/1999, ar ko apstiprina kultūras un sporta pasākumiem paredzēto buļļu identifikācijas sistēmu (2), paredz noteikumus attiecībā uz buļļiem, kas reģistrēti noteiktu organizāciju ciltsgrāmatās. Tomēr minētā regula attiecas tikai uz noteiktām buļļu šķirnēm un organizācijām noteiktās dalībvalstīs

| (4) | Tādēļ ir lietderīgi pieņemt atsevišķu regulu, ar kuru izveido īpašu identifikācijas sistēmu dzīvniekiem, kurus kompetentā iestāde atzinusi par tādiem, kas audzēti kultūrvēsturiskiem mērķiem (“dzīvnieki”) telpās, kuras šim nolūkam apstiprinājusi minētā iestāde (“telpas”). |
| --- | --- |

(4)

Tādēļ ir lietderīgi pieņemt atsevišķu regulu, ar kuru izveido īpašu identifikācijas sistēmu dzīvniekiem, kurus kompetentā iestāde atzinusi par tādiem, kas audzēti kultūrvēsturiskiem mērķiem (“dzīvnieki”) telpās, kuras šim nolūkam apstiprinājusi minētā iestāde (“telpas”).

| (5) | Īpašajai identifikācijas sistēmai saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1760/2000 jāparedz atkāpes tikai attiecībā uz apstiprināto krotāliju piestiprināšanu un noņemšanu. Šī regula neierobežo citu Regulas (EK) Nr. 1760/2000 noteikumu piemērošanu. |
| --- | --- |

(5)

Īpašajai identifikācijas sistēmai saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1760/2000 jāparedz atkāpes tikai attiecībā uz apstiprināto krotāliju piestiprināšanu un noņemšanu. Šī regula neierobežo citu Regulas (EK) Nr. 1760/2000 noteikumu piemērošanu.

| (6) | Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 1760/2000, ir lietderīgi nodrošināt to, lai apstiprinātās krotālijas var noņemt bez kompetentās iestādes atļaujas, bet tās uzraudzībā, pēc tam, kad dzīvnieki ir pārvietoti uz telpām, un ka šādas krotālijas nav nepieciešams piestiprināt dzīvniekiem, kas piedzimuši šādās telpās. Abos gadījumos dzīvnieki jāmarķē ar īpašām identifikācijas zīmēm. Apstiprinātās krotālijas jāpiestiprina dzīvniekiem, kad tos pārvieto no telpām, un tās jāpievieno dzīvniekiem, ja tie tiek tieši pārvesti uz citām telpām. |
| --- | --- |

(6)

Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 1760/2000, ir lietderīgi nodrošināt to, lai apstiprinātās krotālijas var noņemt bez kompetentās iestādes atļaujas, bet tās uzraudzībā, pēc tam, kad dzīvnieki ir pārvietoti uz telpām, un ka šādas krotālijas nav nepieciešams piestiprināt dzīvniekiem, kas piedzimuši šādās telpās. Abos gadījumos dzīvnieki jāmarķē ar īpašām identifikācijas zīmēm. Apstiprinātās krotālijas jāpiestiprina dzīvniekiem, kad tos pārvieto no telpām, un tās jāpievieno dzīvniekiem, ja tie tiek tieši pārvesti uz citām telpām.

| (7) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Eiropas Lauksaimniecības virzības un garantiju fonda komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(7)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Eiropas Lauksaimniecības virzības un garantiju fonda komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Priekšmets

Ar šo regulu izveido īpašu identifikācijas sistēmu liellopiem, kurus kompetentā iestāde atzinusi par tādiem, kas audzēti kultūrvēsturiskiem mērķiem (“dzīvnieki”) telpās, kuras šim nolūkam apstiprinājusi kompetentā iestāde (“telpas”).

2. pants

Regulas (EK) Nr. 1760/2000 4. panta 1. punkta pirmajā daļā paredzētā krotāliju noņemšana un piestiprināšana

1.   Dzīvnieku turētāju rīcībā vienmēr jābūt divām krotālijām, ko apstiprinājusi kompetentā iestāde saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1760/2000 4. panta 1. punkta pirmo daļu (“apstiprinātās krotālijas”).

2.   Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 1760/2000 4. panta 5. punkta, kas paredz dzīvniekus pārvietot uz telpām, apstiprinātās krotālijas var noņemt no dzīvniekiem bez kompetentās iestādes atļaujas, bet tās uzraudzībā, ar nosacījumu, ka dzīvnieki tiks marķēti ar kompetentās iestādes izvēlētajiem identifikācijas līdzekļiem ne vēlāk par dienu, kurā tiks noņemtas apstiprinātās krotālijas, kā paredzēts šīs regulas 3. panta 1. punktā.

3.   Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 1760/2000 4. panta 2. punkta pirmās daļas, ja dzīvnieki piedzimuši telpās, tiem nav obligāti jāpiestiprina apstiprinātās krotālijas, ar nosacījumu, ka tad, kad minētie dzīvnieki ir vismaz 20 dienas veci, tos marķē ar kompetentās iestādes izvēlētajiem identifikācijas līdzekļiem, kā paredzēts šīs regulas 3. panta 1. punktā.

4.   Pirms dzīvnieki tiek aizvesti no telpām, tiem piestiprina apstiprinātās krotālijas.

Tomēr, ja dzīvnieki tiek tieši pārvietoti uz citām telpām, kas atrodas tajā pašā valstī un ir minētas 1. pantā, ir pietiekoši, ja apstiprinātās krotālijas dzīvniekiem pievieno pārvietošanas laikā.

3. pants

Identifikācijas līdzekļi

1.   Dzīvniekus identificē pēc vienreizējā identifikācijas koda, kā paredzēts Regulas (EK) Nr. 1760/2000 4. panta 1. punkta pirmajā daļā. Minēto kodu ietver vienā no šīm formām, un to nosaka kompetentā iestāde:

| a) | divas plastmasas vai metāla krotālijas; |
| --- | --- |

a)

divas plastmasas vai metāla krotālijas;

| b) | viena plastmasas vai metāla krotālija kopā ar degzīmi; |
| --- | --- |

b)

viena plastmasas vai metāla krotālija kopā ar degzīmi;

| c) | tetovējums vai |
| --- | --- |

c)

tetovējums vai

| d) | elektronisks identifikators, kas ietverts atgremotāju elektroniskās identificēšanas kapsulās. |
| --- | --- |

d)

elektronisks identifikators, kas ietverts atgremotāju elektroniskās identificēšanas kapsulās.

2.   Atkāpjoties no 1. punkta, kompetentā iestāde var nolemt, ka dzīvnieki ir identificējami ar elektroniskās identificēšanas līdzekļiem injicējamu transponderu veidā, ar nosacījumu, ka šādā veidā identificētie dzīvnieki nenonāk pārtikas apritē.

4. pants

Īpašs reģistrācijas kods

Kompetentā iestāde katrai telpai piešķir īpašu reģistrācijas kodu.

Šo kodu reģistrē attiecīgās valsts liellopu elektroniskajā datubāzē, kā paredzēts Regulas (EK) Nr. 1760/2000 5. pantā.

5. pants

Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 27. aprīlī

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Markos KYPRIANOU

---

(1)  OV L 204, 11.8.2000., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar 2003. gada Pievienošanās aktu.

1

(2)  OV L 326, 18.12.1999., 16. lpp.

2

---

| 28.4.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 107/20 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 107/20

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 645/2005

(2005. gada 27. aprīlis)

par cukurniedru cukura importa atļauju izsniegšanu saskaņā ar atsevišķām tarifa kvotām un preferenču nolīgumiem

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2001. gada 19. jūnija Regulu (EK) Nr. 1260/2001 par cukura nozares tirgus kopējo organizāciju (1),

ņemot vērā Padomes 1996. gada 18. jūnija Regulu (EK) Nr. 1095/96 par koncesiju īstenošanu, kas iekļautas sarakstā CXL, kurš izveidots GATT XXIV.6 sarunu nobeigumā (2),

ņemot vērā Komisijas 2003. gada 30. jūnija Regulu (EK) Nr. 1159/2003, ar ko 2003./2004., 2004./2005. un 2005./2006. tirdzniecības gadam nosaka sīki izstrādātus piemērošanas noteikumus niedru cukura ievešanai atbilstīgi dažām tarifu kvotām un preferenču nolīgumiem un groza Regulas (EK) Nr. 1464/95 un (EK) Nr. 779/96 (3), un jo īpaši tās 5. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulas (EK) Nr. 1159/2003 9. pantā paredzēta kārtība, kādā nosaka piegādes saistības ar nulles nodokļa likmi produktiem ar KN kodu 1701, kas izteikti kā baltais cukurs, importējot produktus ar izcelsmi valstīs, kuras ir parakstījušas ĀKK protokolu un Indijas nolīgumu. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (EK) Nr. 1159/2003 9. pantā paredzēta kārtība, kādā nosaka piegādes saistības ar nulles nodokļa likmi produktiem ar KN kodu 1701, kas izteikti kā baltais cukurs, importējot produktus ar izcelsmi valstīs, kuras ir parakstījušas ĀKK protokolu un Indijas nolīgumu.

| (2) | Regulas (EK) Nr. 1159/2003 16. pantā paredzēta kārtība, kādā nosaka tarifa kvotas ar nulles nodokļa likmi produktiem ar KN kodu 1701 11 10, kas izteikti kā baltais cukurs, importējot produktus ar izcelsmi valstīs, kuras parakstījušas ĀKK protokolu un Indijas nolīgumu. |
| --- | --- |

(2)

Regulas (EK) Nr. 1159/2003 16. pantā paredzēta kārtība, kādā nosaka tarifa kvotas ar nulles nodokļa likmi produktiem ar KN kodu 1701 11 10, kas izteikti kā baltais cukurs, importējot produktus ar izcelsmi valstīs, kuras parakstījušas ĀKK protokolu un Indijas nolīgumu.

| (3) | Regulas (EK) Nr. 1159/2003 22. pants atver tarifa kvotas ar nodokļa likmi EUR 98 par tonnu produktiem ar KN kodu 1701 11 10, ko importē no Brazīlijas, Kubas un citām trešām valstīm. |
| --- | --- |

(3)

Regulas (EK) Nr. 1159/2003 22. pants atver tarifa kvotas ar nodokļa likmi EUR 98 par tonnu produktiem ar KN kodu 1701 11 10, ko importē no Brazīlijas, Kubas un citām trešām valstīm.

| (4) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1159/2003 5. panta 1. punktu nedēļā no 2005. gada 18. līdz 22. aprīlim kompetentajām iestādēm tika iesniegti importa atļauju pieteikumi par kopējo apjomu, kas pārsniedz Regulas (EK) Nr. 1159/2003 16. pantā paredzēto kvotu īpašajam preferences cukuram. |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1159/2003 5. panta 1. punktu nedēļā no 2005. gada 18. līdz 22. aprīlim kompetentajām iestādēm tika iesniegti importa atļauju pieteikumi par kopējo apjomu, kas pārsniedz Regulas (EK) Nr. 1159/2003 16. pantā paredzēto kvotu īpašajam preferences cukuram.

| (5) | Šajā gadījumā Komisijai jānosaka samazinājuma koeficients, lai varētu izsniegt atļaujas proporcionāli pieejamajam daudzumam, un jānorāda, ka attiecīgais limits ir sasniegts, |
| --- | --- |

(5)

Šajā gadījumā Komisijai jānosaka samazinājuma koeficients, lai varētu izsniegt atļaujas proporcionāli pieejamajam daudzumam, un jānorāda, ka attiecīgais limits ir sasniegts,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Attiecībā uz importa atļauju pieteikumiem, kas iesniegti no 2005. gada 18. līdz 22. aprīlim saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1159/2003 5. panta 1. punktu, atļaujas izsniedz, ievērojot šīs regulas pielikumā norādītos daudzumus.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2005. gada 28. aprīlī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 27. aprīlī

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  OV L 178, 30.6.2001., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 39/2004 (OV L 6, 10.1.2004., 16. lpp.).

1

(2)  OV L 146, 20.6.1996., 1. lpp.

2

(3)  OV L 162, 1.7.2003., 25. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1409/2004 (OV L 256, 3.8.2004., 11. lpp.).

3

---

PIELIKUMS

ĀKK–INDIJAS preferences cukurs

Regulas (EK) Nr. 1159/2003 II sadaļa

2004./2005. tirdzniecības gads

| Attiecīgā valsts | %, ko piegādā no daudzumiem, kuri pieprasīti nedēļā no 18.–22.4.2005 | Limits |
| --- | --- | --- |
| Barbadosa | 100 | |
| Beliza | 0 | Sasniegts |
| Kongo | 100 | |
| Fidži | 100 | |
| Gajāna | 100 | |
| Indija | 100 | |
| Ziloņkaula Krasts | 100 | |
| Jamaika | 100 | |
| Kenija | 100 | |
| Madagaskara | 100 | |
| Malāvija | 100 | |
| Maurīcija | 100 | |
| Mozambika | 0 | Sasniegts |
| Sentkitsa un Nevisa | 100 | |
| Svazilenda | 100 | |
| Tanzānija | 100 | |
| Trinidāda un Tobago | 100 | |
| Zambija | 100 | |
| Zimbabve | 0 | Sasniegts |

Attiecīgā valsts

%, ko piegādā no daudzumiem, kuri pieprasīti nedēļā no 18.–22.4.2005

Limits

Barbadosa

100

Beliza

0

Sasniegts

Kongo

100

Fidži

100

Gajāna

100

Indija

100

Ziloņkaula Krasts

100

Jamaika

100

Kenija

100

Madagaskara

100

Malāvija

100

Maurīcija

100

Mozambika

0

Sasniegts

Sentkitsa un Nevisa

100

Svazilenda

100

Tanzānija

100

Trinidāda un Tobago

100

Zambija

100

Zimbabve

0

Sasniegts

ĀKK–INDIJAS īpašas preferences cukurs

Regulas (EK) Nr. 1159/2003 III sadaļa

2004./2005. tirdzniecības gads

| Attiecīgā valsts | %, ko piegādā no daudzumiem, kuri pieprasīti nedēļā no 18.–22.4.2005 | Limits |
| --- | --- | --- |
| Indija | 100 | |
| ĀKK | 100 | |

Attiecīgā valsts

%, ko piegādā no daudzumiem, kuri pieprasīti nedēļā no 18.–22.4.2005

Limits

Indija

100

ĀKK

100

CXL koncesiju cukurs

Regulas (EK) Nr. 1159/2003 IV sadaļa

2004./2005. tirdzniecības gads

| Attiecīgā valsts | %, ko piegādā no daudzumiem, kuri pieprasīti nedēļā no 18.–22.4.2005 | Limits |
| --- | --- | --- |
| Brazīlija | 0 | Sasniegts |
| Kuba | 0 | Sasniegts |
| Citas trešās valstis | 0 | Sasniegts |

Attiecīgā valsts

%, ko piegādā no daudzumiem, kuri pieprasīti nedēļā no 18.–22.4.2005

Limits

Brazīlija

0

Sasniegts

Kuba

0

Sasniegts

Citas trešās valstis

0

Sasniegts

---

| 28.4.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 107/22 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 107/22

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 646/2005

(2005. gada 27. aprīlis),

ar ko groza Regulu (EK) Nr. 94/2005 par ievešanas atļauju izdošanu attiecībā uz rīsiem ar izcelsmi ĀKK valstīs un aizjūras zemēs un teritorijās atbilstīgi pieteikumiem, kas iesniegti pirmajās piecās darba dienās 2005. gada janvārī saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 638/2003

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Komisijas 2003. gada 9. aprīļa Regulu (EK) Nr. 638/2003, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 2286/2002 un Padomes Lēmuma 2001/822/EK piemērošanai attiecībā uz režīmu, kas piemērojams Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu (ĀKK valstis) un aizjūras zemju un teritoriju (AZT) izcelsmes rīsu ievedumiem (1), un jo īpaši tās 17. panta 2. punktu,

tā kā:

pēc to daudzumu pārbaudes, kas produktu kategorijās ieskaitīti 2005. gada janvāra kvotā, ir atklāta dalībvalsts pieļauta ieskaitīšanas kļūda. Šīs kļūdas rezultātā samazinās daudzumi, kas 2005. gada maija kvotai ir pieejami pielikumā Komisijas Regulai (EK) Nr. 94/2005 (2). Tādēļ attiecīgā regula jāgroza, lai ņemtu vērā pieteikumus, kas ir faktiski iesniegti attiecībā uz janvāra kvotu, un lai darītu tos pieejamus maija kvotai,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 94/2005 pielikumu aizstāj ar šīs regulas pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 27. aprīlī

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ğeneraldirektors

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  OV L 93, 10.4.2003., 3. lpp.

1

(2)  OV L 19, 21.1.2005., 40. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Samazinājuma procenti, kas piemērojami pieteiktajiem daudzumiem saskaņā ar 2005. gada janvāra kvotas daļu, un daudzumi, kas pārgrāmatojami,uz nākamo kvotas daļu

| Izcelsme/produkts | Samazinājuma procenti | Galīgais kvotu sadalījums 2005. gada maijam (tonnās) |
| --- | --- | --- |
| Nīderlandes Antiļu salas un Aruba | Mazāk attīstītās AZT | Nīderlandes Antiļu salas un Aruba | Mazāk attīstītās AZT |
| AZT (Regulas (EK) Nr. 638/2003 10. panta 1. punkta a) un b) apakšpunkts)






  — | KN kods 1006 |

Izcelsme/produkts

Samazinājuma procenti

Galīgais kvotu sadalījums 2005. gada maijam (tonnās)

Nīderlandes Antiļu salas un Aruba

Mazāk attīstītās AZT

Nīderlandes Antiļu salas un Aruba

Mazāk attīstītās AZT

AZT (Regulas (EK) Nr. 638/2003 10. panta 1. punkta a) un b) apakšpunkts)

—

KN kods 1006

0

0

3 327,727

3 334

| Izcelsme/produkts | Samazinājuma procenti | Galīgais kvotu sadalījums 2005. gada maijam (tonnās) |
| --- | --- | --- |
| ĀKK (Regulas (EK) Nr. 638/2003 3. panta 1. punkts)






  — | KN kodi no 1006 10 21 līdz 1006 10 98, 1006 20 un 1006 30 |

Izcelsme/produkts

Samazinājuma procenti

Galīgais kvotu sadalījums 2005. gada maijam (tonnās)

ĀKK (Regulas (EK) Nr. 638/2003 3. panta 1. punkts)

—

KN kodi no 1006 10 21 līdz 1006 10 98, 1006 20 un 1006 30

71,4487

—

ĀKK (Regulas (EK) Nr. 638/2003 5. panta 1. punkts)

| — | KN kodi no 1006 40 00 |
| --- | --- |

—

KN kodi no 1006 40 00

0

9 810

---

II Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta

Padome

| 28.4.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 107/24 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 107/24

---

PADOMES LĒMUMS

(2005. gada 18. janvāris),

ar ko atbilstīgi Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 104. panta 8. punktam nosaka, vai Grieķijas Republika ir efektīvi rīkojusies, reaģējot uz Padomes ieteikumiem saskaņā ar minētā līguma 104. panta 7. punktu

(2005/334/EK)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 104. panta 8. punktu,

ņemot vērā Komisijas ieteikumu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Līguma 104. pantu dalībvalstīm jāizvairās no pārmērīga valsts budžeta deficīta. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Līguma 104. pantu dalībvalstīm jāizvairās no pārmērīga valsts budžeta deficīta.

| (2) | Stabilitātes un izaugsmes pakts ir balstīts uz mērķi nodrošināt stabilas valsts finanses kā līdzekli, lai stiprinātu nosacījumus cenu stabilitātei un spēcīgai ilgtspējīgai izaugsmei, kas veicinātu nodarbinātību. Stabilitātes un izaugsmes pakts ietver Padomes 1997. gada 7. jūlija Regulu (EK) Nr. 1467/97 par to, kā paātrināt un precizēt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu (1), kas noteikta Līguma 104. pantā, lai veicinātu pārmērīga valsts budžeta deficīta tūlītēju novēršanu. |
| --- | --- |

(2)

Stabilitātes un izaugsmes pakts ir balstīts uz mērķi nodrošināt stabilas valsts finanses kā līdzekli, lai stiprinātu nosacījumus cenu stabilitātei un spēcīgai ilgtspējīgai izaugsmei, kas veicinātu nodarbinātību. Stabilitātes un izaugsmes pakts ietver Padomes 1997. gada 7. jūlija Regulu (EK) Nr. 1467/97 par to, kā paātrināt un precizēt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu (1), kas noteikta Līguma 104. pantā, lai veicinātu pārmērīga valsts budžeta deficīta tūlītēju novēršanu.

| (3) | Amsterdamas Eiropadomes 1997. gada 17. jūnija Rezolūcija par Stabilitātes un izaugsmes paktu (2) svinīgi aicina visas puses, proti, dalībvalstis, Padomi un Komisiju, stingri un savlaicīgi īstenot Līgumu un Stabilitātes un izaugsmes paktu. |
| --- | --- |

(3)

Amsterdamas Eiropadomes 1997. gada 17. jūnija Rezolūcija par Stabilitātes un izaugsmes paktu (2) svinīgi aicina visas puses, proti, dalībvalstis, Padomi un Komisiju, stingri un savlaicīgi īstenot Līgumu un Stabilitātes un izaugsmes paktu.

| (4) | Padome ar 2004. gada 5. jūlija Lēmumu 2004/917/EK (3) saskaņā ar Līguma 104. panta 6. punktu konstatēja, ka Grieķijā pastāv pārmērīgs budžeta deficīts. |
| --- | --- |

(4)

Padome ar 2004. gada 5. jūlija Lēmumu 2004/917/EK (3) saskaņā ar Līguma 104. panta 6. punktu konstatēja, ka Grieķijā pastāv pārmērīgs budžeta deficīts.

| (5) | Saskaņā ar Līguma 104. panta 7. punktu un Regulas (EK) Nr. 1467/97 3. panta 4. punktu Padome pieņēma ieteikumu, ar ko 2004. gada 5. novembris ir noteikts kā galīgais termiņš, lai Grieķijas valdība veiktu pasākumus pārmērīgā budžeta deficīta novēršanai līdz, vēlākais, 2005. gada beigām. Tajā pašā ieteikumā Padome ieteica Grieķijas Republikai novērst pašreizējo pārmērīgo budžeta deficītu pēc iespējas ātrāk un, vēlākais, līdz 2005. gadam un veikt galvenokārt strukturālus koriģējošus pasākumus, kas sasniedz vismaz 1 % no 2004. un 2005. gadā uzkrātā IKP, vēlams, proporcionāli sadalot uz šiem diviem gadiem. Turklāt Padome ieteica Grieķijas Republikai nodrošināt, lai valsts parāda kopapjoms pietiekami samazinātos un pietiekami ātri sasniegtu atsauces vērtību, vienlaikus īpašu uzmanību pievēršot faktoriem, kas nav aizņēmumu kopapjoms un kas ietekmē parāda līmeni. Visbeidzot, Padome ieteica Grieķijas Republikai arī steidzami novērst būtiskos trūkumus budžeta statistikā, uzlabot datu savākšanu un apstrādi attiecībā uz vispārējo valdību. |
| --- | --- |

(5)

Saskaņā ar Līguma 104. panta 7. punktu un Regulas (EK) Nr. 1467/97 3. panta 4. punktu Padome pieņēma ieteikumu, ar ko 2004. gada 5. novembris ir noteikts kā galīgais termiņš, lai Grieķijas valdība veiktu pasākumus pārmērīgā budžeta deficīta novēršanai līdz, vēlākais, 2005. gada beigām. Tajā pašā ieteikumā Padome ieteica Grieķijas Republikai novērst pašreizējo pārmērīgo budžeta deficītu pēc iespējas ātrāk un, vēlākais, līdz 2005. gadam un veikt galvenokārt strukturālus koriģējošus pasākumus, kas sasniedz vismaz 1 % no 2004. un 2005. gadā uzkrātā IKP, vēlams, proporcionāli sadalot uz šiem diviem gadiem. Turklāt Padome ieteica Grieķijas Republikai nodrošināt, lai valsts parāda kopapjoms pietiekami samazinātos un pietiekami ātri sasniegtu atsauces vērtību, vienlaikus īpašu uzmanību pievēršot faktoriem, kas nav aizņēmumu kopapjoms un kas ietekmē parāda līmeni. Visbeidzot, Padome ieteica Grieķijas Republikai arī steidzami novērst būtiskos trūkumus budžeta statistikā, uzlabot datu savākšanu un apstrādi attiecībā uz vispārējo valdību.

| (6) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1467/97 4. panta 2. punktu Padomei, lemjot par to, vai tās ieteikumiem saskaņā ar Līguma 104. panta 7. punktu seko efektīva rīcība, savā lēmumā jāņem vērā attiecīgās dalībvalsts valdības publiski paziņotie lēmumi. |
| --- | --- |

(6)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1467/97 4. panta 2. punktu Padomei, lemjot par to, vai tās ieteikumiem saskaņā ar Līguma 104. panta 7. punktu seko efektīva rīcība, savā lēmumā jāņem vērā attiecīgās dalībvalsts valdības publiski paziņotie lēmumi.

| (7) | Novērtējot lēmumus, ko Grieķijas Republika publiski paziņojusi, kopš Padome saskaņā ar Līguma 104. panta 7. punktu pieņēma ieteikumu un minētajā ieteikumā noteiktajā termiņā, var secināt, ka:






  — | neskatoties uz izsludinātajiem ierobežojošiem pasākumiem 2004. gadam, fiskālā politika bijusi acīm redzami ekspansīva pretēji tam, ko lūgusi Padome. Daļēji tas noticis statistikas pārskatīšanas dēļ, kas veikta sadarbībā ar Eurostat, lai pareizi piemērotu ESA 95 statistikas sistēmu, un daļēji – izdevumu pārsnieguma dēļ, kas saistīti ar Olimpisko spēļu rīkošanu, kā arī sakarā ar citu izdevumu pārsniegumu un nepietiekamiem ienākumiem, kas nepareizi aprēķināti 2004. gada budžetā, |
| --- | --- | --- |

(7)

Novērtējot lēmumus, ko Grieķijas Republika publiski paziņojusi, kopš Padome saskaņā ar Līguma 104. panta 7. punktu pieņēma ieteikumu un minētajā ieteikumā noteiktajā termiņā, var secināt, ka:

—

neskatoties uz izsludinātajiem ierobežojošiem pasākumiem 2004. gadam, fiskālā politika bijusi acīm redzami ekspansīva pretēji tam, ko lūgusi Padome. Daļēji tas noticis statistikas pārskatīšanas dēļ, kas veikta sadarbībā ar Eurostat, lai pareizi piemērotu ESA 95 statistikas sistēmu, un daļēji – izdevumu pārsnieguma dēļ, kas saistīti ar Olimpisko spēļu rīkošanu, kā arī sakarā ar citu izdevumu pārsniegumu un nepietiekamiem ienākumiem, kas nepareizi aprēķināti 2004. gada budžetā,

| — | kaut arī 2005. gadam izsludinātie budžeta pasākumi labo 2004. gadā pieļautās kļūdas, tie var nenodrošināt vispārējā valdības budžeta deficīta samazinājumu līdz mazāk nekā 3 % no IKP 2005. gadā, |
| --- | --- |

—

kaut arī 2005. gadam izsludinātie budžeta pasākumi labo 2004. gadā pieļautās kļūdas, tie var nenodrošināt vispārējā valdības budžeta deficīta samazinājumu līdz mazāk nekā 3 % no IKP 2005. gadā,

| — | vispārējā parāda kopapjoma attiecība pret IKP nesamazinās pietiekami ātri un turklāt 2004. gadam prognozētā apjomīgā vērtspapīru plūsmas korekcija norāda uz to, ka Grieķijas valdība nav veikusi efektīvas darbības attiecībā uz operācijām ar kapitālizdevumiem, tādējādi veicinot turpmāku parāda pieaugumu, |
| --- | --- |

—

vispārējā parāda kopapjoma attiecība pret IKP nesamazinās pietiekami ātri un turklāt 2004. gadam prognozētā apjomīgā vērtspapīru plūsmas korekcija norāda uz to, ka Grieķijas valdība nav veikusi efektīvas darbības attiecībā uz operācijām ar kapitālizdevumiem, tādējādi veicinot turpmāku parāda pieaugumu,

| — | Grieķijas Republika ir uzlabojusi budžeta datu vākšanu un apstrādi, jo īpaši attiecībā uz izdevumiem, kas saistīti ar militārām ierīcēm, procentu maksājumiem un sociālā nodrošinājuma kontiem. Turpmāki pasākumi, jo īpaši, cieši sadarbojoties ar Eurostat, nodrošinās ātru un precīzu vispārējo valdības datu sniegšanu, kas prasīta saskaņā ar spēkā esošo tiesisko reglamentāciju. |
| --- | --- |

—

Grieķijas Republika ir uzlabojusi budžeta datu vākšanu un apstrādi, jo īpaši attiecībā uz izdevumiem, kas saistīti ar militārām ierīcēm, procentu maksājumiem un sociālā nodrošinājuma kontiem. Turpmāki pasākumi, jo īpaši, cieši sadarbojoties ar Eurostat, nodrošinās ātru un precīzu vispārējo valdības datu sniegšanu, kas prasīta saskaņā ar spēkā esošo tiesisko reglamentāciju.

| (8) | 104. panta 8. punktā paredzēts – ja Padome konstatē, ka tās ieteikumam saskaņā ar 104. panta 7. punktu noteiktā termiņā nav sekojusi efektīva rīcība, tā var nolemt publiskot šo ieteikumu. Taču saskaņā ar Eiropadomes Rezolūciju par Stabilitātes un izaugsmes paktu Grieķijas Republika šo ieteikumu publiskoja jau 2004. gada jūlijā, |
| --- | --- |

(8)

104. panta 8. punktā paredzēts – ja Padome konstatē, ka tās ieteikumam saskaņā ar 104. panta 7. punktu noteiktā termiņā nav sekojusi efektīva rīcība, tā var nolemt publiskot šo ieteikumu. Taču saskaņā ar Eiropadomes Rezolūciju par Stabilitātes un izaugsmes paktu Grieķijas Republika šo ieteikumu publiskoja jau 2004. gada jūlijā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Grieķijas Republika nav veikusi efektīvus pasākumus, reaģējot uz Padomes 2004. gada 5. jūlija Ieteikumu, minētajā ieteikumā noteiktajā termiņā.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts Grieķijas Republikai.

Briselē, 2005. gada 18. janvārī

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

J.-C. JUNCKER

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 6. lpp.

1

(2)  OV C 236, 2.8.1997., 1. lpp.

2

(3)  OV L 389, 30.12.2004., 25. lpp.

3

---

Komisija

| 28.4.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 107/26 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 107/26

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2005. gada 25. aprīlis),

ar ko groza Lēmumu 2001/657/EK, lai atkāpē iekļautu saldētas mencu filejas un saldētas veselas mencas

(izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 1256)

(2005/335/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2001. gada 27. novembra Lēmumu 2001/822/EK par aizjūras zemju un teritoriju asociāciju ar Eiropas Kopienu (Aizjūras asociācijas Lēmums) (1), un jo īpaši tā III pielikuma 37. panta 9. punkta c) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Ar Lēmumu 2001/675/EK (2) tika piešķirta atkāpe no “noteiktas izcelsmes produktu” jēdziena definīcijas, lai ņemtu vērā īpašo situāciju Senpjērā un Mikelonā attiecībā uz saldētām mencu, jūras asaru, jūras zeltplekstu un paltusu filejām ar KN kodu 0304 20. |
| --- | --- |

(1)

Ar Lēmumu 2001/675/EK (2) tika piešķirta atkāpe no “noteiktas izcelsmes produktu” jēdziena definīcijas, lai ņemtu vērā īpašo situāciju Senpjērā un Mikelonā attiecībā uz saldētām mencu, jūras asaru, jūras zeltplekstu un paltusu filejām ar KN kodu 0304 20.

| (2) | Francijas valdība 2005. gada 20. janvārī pieprasīja Lēmuma 2001/657/EK grozījumu, lai paplašinātu atkāpi saldēto mencu filejām ar KN kodu ex 0304 20, iekļaujot tajā arī saldētas mencas ar KN kodu ex 0305 30 un veselas saldētas mencas ar KN kodu 0305 62. |
| --- | --- |

(2)

Francijas valdība 2005. gada 20. janvārī pieprasīja Lēmuma 2001/657/EK grozījumu, lai paplašinātu atkāpi saldēto mencu filejām ar KN kodu ex 0304 20, iekļaujot tajā arī saldētas mencas ar KN kodu ex 0305 30 un veselas saldētas mencas ar KN kodu 0305 62.

| (3) | Francijas valdība savu pieprasījumu pamatoja ar vietējās ražošanas nozares tirdzniecības stratēģijas pielāgošanu Eiropas tirgiem. |
| --- | --- |

(3)

Francijas valdība savu pieprasījumu pamatoja ar vietējās ražošanas nozares tirdzniecības stratēģijas pielāgošanu Eiropas tirgiem.

| (4) | Pieprasītā atkāpe ir attaisnojama saskaņā ar Padomes Lēmuma 2001/822/EK III pielikuma 37. panta 1. punkta noteikumu normām, jo tā ir vitāli svarīga, lai saglabātu jūras dzīvnieku un augu pārtikas nozari un ar to saistītās darba vietas. |
| --- | --- |

(4)

Pieprasītā atkāpe ir attaisnojama saskaņā ar Padomes Lēmuma 2001/822/EK III pielikuma 37. panta 1. punkta noteikumu normām, jo tā ir vitāli svarīga, lai saglabātu jūras dzīvnieku un augu pārtikas nozari un ar to saistītās darba vietas.

| (5) | Pieprasītais grozījums nemainītu vispārējo ikgadējo mencām piešķirto daudzumu, tas arī nemainītu atkāpes ilgumu un tādējādi neradītu nopietnu kaitējumu izveidotajai Kopienas ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(5)

Pieprasītais grozījums nemainītu vispārējo ikgadējo mencām piešķirto daudzumu, tas arī nemainītu atkāpes ilgumu un tādējādi neradītu nopietnu kaitējumu izveidotajai Kopienas ražošanas nozarei.

| (6) | Tādēļ Lēmums 2001/657/EK ir attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(6)

Tādēļ Lēmums 2001/657/EK ir attiecīgi jāgroza.

| (7) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Muitas kodeksa komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(7)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Muitas kodeksa komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lēmuma 2001/657/EK pielikumu groza saskaņā ar šā lēmuma pielikumu.

2. pants

Šo lēmumu piemēro no 2005. gada 1. maija.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2005. gada 25. aprīlī

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

László KOVÁCS

---

(1)  OV L 314, 30.11.2001., 1. lpp.

1

(2)  OV L 231, 29.8.2001., 13. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Lēmuma 2001/657/EK pielikumu aizstāj ar šādu tekstu:

“PIELIKUMS

SENPJĒRA UN MIKELONA

| Kārtas Nr. | KN kods | Produkta apraksts | Laikposms | Daudzumi
  (tonnas) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.1651 | ex 0304 20
  ex 0305 30
  0305 62 | Mencu filejas, saldētas
  Mencu filejas, sālītas
  Veselas mencas, sālītas | No 1.9.2001. līdz 31.8.2002. | 1 100 |
| No 1.9.2002. līdz 31.8.2003. | 1 100 |
| No 1.9.2003. līdz 31.8.2004. | 1 100 |
| No 1.9.2004. līdz 31.8.2005. | 1 100 |
| No 1.9.2005. līdz 31.8.2006. | 1 100 |
| 09.1652 | ex 0304 20 | Jūrasasaru filejas, saldētas | No 1.9.2001. līdz 31.8.2002. | 60 |
| No 1.9.2002. līdz 31.8.2003. | 60 |
| No 1.9.2003. līdz 31.8.2004. | 60 |
| No 1.9.2004. līdz 31.8.2005. | 60 |
| No 1.9.2005. līdz 31.8.2006. | 60 |
| 09.1656 | ex 0304 20 | Jūras zeltplekstu filejas, saldētas | No 1.9.2001. līdz 31.8.2002. | 11 |
| No 1.9.2002. līdz 31.8.2003. | 11 |
| No 1.9.2003. līdz 31.8.2004. | 11 |
| No 1.9.2004. līdz 31.8.2005. | 11 |
| No 1.9.2005. līdz 31.8.2006. | 11 |
| 09.1659 | ex 0304 20 | Paltusu filejas, saldētas | No 1.9.2001. līdz 31.8.2002. | 119 |
| No 1.9.2002. līdz 31.8.2003. | 119 |
| No 1.9.2003. līdz 31.8.2004. | 119 |
| No 1.9.2004. līdz 31.8.2005. | 119 |
| No 1.9.2005. līdz 31.8.2006. | 119” |

Kārtas Nr.

KN kods

Produkta apraksts

Laikposms

Daudzumi

(tonnas)

09.1651

ex 0304 20

ex 0305 30

0305 62

Mencu filejas, saldētas

Mencu filejas, sālītas

Veselas mencas, sālītas

No 1.9.2001. līdz 31.8.2002.

1 100

No 1.9.2002. līdz 31.8.2003.

1 100

No 1.9.2003. līdz 31.8.2004.

1 100

No 1.9.2004. līdz 31.8.2005.

1 100

No 1.9.2005. līdz 31.8.2006.

1 100

09.1652

ex 0304 20

Jūrasasaru filejas, saldētas

No 1.9.2001. līdz 31.8.2002.

60

No 1.9.2002. līdz 31.8.2003.

60

No 1.9.2003. līdz 31.8.2004.

60

No 1.9.2004. līdz 31.8.2005.

60

No 1.9.2005. līdz 31.8.2006.

60

09.1656

ex 0304 20

Jūras zeltplekstu filejas, saldētas

No 1.9.2001. līdz 31.8.2002.

11

No 1.9.2002. līdz 31.8.2003.

11

No 1.9.2003. līdz 31.8.2004.

11

No 1.9.2004. līdz 31.8.2005.

11

No 1.9.2005. līdz 31.8.2006.

11

09.1659

ex 0304 20

Paltusu filejas, saldētas

No 1.9.2001. līdz 31.8.2002.

119

No 1.9.2002. līdz 31.8.2003.

119

No 1.9.2003. līdz 31.8.2004.

119

No 1.9.2004. līdz 31.8.2005.

119

No 1.9.2005. līdz 31.8.2006.

119”

---

EIROPAS EKONOMISKĀ ZONA

EBTA Uzraudzības Iestāde

| 28.4.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 107/28 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 107/28

---

EBTA UZRAUDZĪBAS IESTĀDES LĒMUMS

Nr. 305/04/COL

(2004. gada 1. decembris),

kas, grozot 16. nodaļu “atbalsts grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai un priekšlikums par attiecīgiem pasākumiem”, četrdesmit astoto reizi groza procedūras un materiālos noteikumus valsts atbalsta jomā

EBTA UZRAUDZĪBAS IESTĀDE,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas zonas līgumu (1), jo īpaši tā 61.–63. pantu un 26. protokolu,

ņemot vērā EBTA dalībvalstu Līgumu par uzraudzības iestādes un tiesas izveidošanu (2), jo īpaši tā 24. pantu, 3. protokola I daļas 5. panta 2. punkta b) apakšpunktu un 1. pantu, kā arī 3. protokola II daļas 18. un 19. pantu (3),

tā kā atbilstoši Uzraudzības un tiesas līguma 24. pantam EBTA Uzraudzības iestāde pasludina, ka ir spēkā EEZ līgums par valsts atbalstu,

tā kā atbilstoši Uzraudzības un tiesas līguma 5. panta 2. punkta b) apakšpunktam EBTA Uzraudzības iestāde publicē paziņojumus vai pamatnostādnes par EEZ līgumā skatītiem jautājumiem, ja to skaidri norāda šis līgums vai Uzraudzības un tiesas līgums, vai EBTA Uzraudzības iestāde to uzskata par nepieciešamu,

atsaucoties uz EBTA Uzraudzības iestādes 1994. gada 19. janvārī pieņemtajiem Procedūras un materiālajiem noteikumiem valsts atbalsta jomā (4),

tā kā saskaņā ar EK Līguma 88. panta 1. punktu (5)2004. gada 1. oktobrī Eiropas Komisija publicēja jaunu paziņojumu par Kopienas pamatnostādnēm attiecībā uz valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai un priekšlikumu par attiecīgiem pasākumiem,

tā kā arī šis paziņojums ir svarīgs Eiropas Ekonomikas zonai,

tā kā visā Eiropas Ekonomikas zonā jānodrošina vienota EEZ dalībvalstu atbalsta noteikumu piemērošana,

tā kā atbilstoši II punktam ar nosaukumu “VISPĀRĪGI NOTEIKUMI”, kas atrodas EEZ līguma XV pielikuma beigās, EBTA Uzraudzības iestāde, apspriedusies ar Eiropas Komisiju, pieņem Eiropas Komisijas pieņemtajiem likumdošanas aktiem atbilstošus likumdošanas aktus,

apspriedusies ar Eiropas Komisiju,

atsaucoties uz to, ka par šo tēmu EBTA Uzraudzības iestāde 2004. gada 3. februārī daudzpusējā sanāksmē apspriedās ar EBTA dalībvalstīm,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

| 1) | Valsts atbalsta pamatnostādņu 16. nodaļa tiek grozīta, aizstājot pašreizējo 16. nodaļu ar šā lēmuma pielikuma tekstu. Izteikts priekšlikums par šā lēmuma pielikumā minētajiem attiecīgajiem pasākumiem. |
| --- | --- |

1)

Valsts atbalsta pamatnostādņu 16. nodaļa tiek grozīta, aizstājot pašreizējo 16. nodaļu ar šā lēmuma pielikuma tekstu. Izteikts priekšlikums par šā lēmuma pielikumā minētajiem attiecīgajiem pasākumiem.

| 2) | EBTA dalībvalstis jāinformē, nosūtot tām vēstuli, kurai pievienots šis lēmums un pielikums. Viena mēneša laikā pēc vēstules saņemšanas EBTA dalībvalstīm jāizsaka sava piekrišana attiecīgajiem pasākumiem. Vēlākais līdz 2005. gada 1. jūnijam EBTA dalībvalstīm jānodrošina atbilstība jaunajām pamatnostādnēm. |
| --- | --- |

2)

EBTA dalībvalstis jāinformē, nosūtot tām vēstuli, kurai pievienots šis lēmums un pielikums. Viena mēneša laikā pēc vēstules saņemšanas EBTA dalībvalstīm jāizsaka sava piekrišana attiecīgajiem pasākumiem. Vēlākais līdz 2005. gada 1. jūnijam EBTA dalībvalstīm jānodrošina atbilstība jaunajām pamatnostādnēm.

| 3) | Saskaņā ar EEZ līguma 27. protokola d) punktu Eiropas Komisija jāinformē, nosūtot tai šo lēmumu un tā pielikumu. |
| --- | --- |

3)

Saskaņā ar EEZ līguma 27. protokola d) punktu Eiropas Komisija jāinformē, nosūtot tai šo lēmumu un tā pielikumu.

| 4) | Lēmums un tā pielikums jāpublicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un tā EEZ pielikumā. |
| --- | --- |

4)

Lēmums un tā pielikums jāpublicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un tā EEZ pielikumā.

| 5) | Ja EBTA dalībvalstis akceptē priekšlikumu par attiecīgiem pasākumiem, Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un tā EEZ pielikumā jāpublicē kopsavilkuma paziņojums. |
| --- | --- |

5)

Ja EBTA dalībvalstis akceptē priekšlikumu par attiecīgiem pasākumiem, Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un tā EEZ pielikumā jāpublicē kopsavilkuma paziņojums.

| 6) | Lēmums ir autentisks angļu valodā. |
| --- | --- |

6)

Lēmums ir autentisks angļu valodā.

| 7) | Lēmums ir adresēts Islandei, Lihtenšteinai un Norvēģijai. |
| --- | --- |

7)

Lēmums ir adresēts Islandei, Lihtenšteinai un Norvēģijai.

Briselē, 2004. gada 1. decembrī

EBTA Uzraudzības iestādes vārdā —

priekšsēdētājs

Hannes HAFSTEIN

Kolēģijas loceklis

Einar M. BULL

---

(1)  Tālāk tekstā “EEZ līgums”.

1

(2)  Tālāk tekstā “Uzraudzības un tiesas līgums”.

2

(3)  Uzraudzības un tiesas līguma 3. protokols ar EBTA dalībvalstu 2001. gada 10. decembra grozījumiem. Šie grozījumi 3. protokolā iestrādāja Padomes 1999. gada 22. marta Regulu (EK) Nr. 659/1999, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK līguma [kādreizējā] 93. panta piemērošanai, un tie stājās spēkā 2003. gada 28. augustā.

3

(4)  Pamatnostādnes par EEZ līguma 61. un 62. panta un Uzraudzības un tiesas līguma 3. protokola 1. panta piemērošanu un interpretāciju, ko EBTA Uzraudzības iestāde pieņēma un publicēja 1994. gada 19. janvārī un kas publicēts OV L 231, 3.9.1994., 1. lpp., un EEZ papildinājums Nr. 32, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar iestādes 2004. gada 14. jūlija Lēmumu Nr. 195/04/COL un vēl nav publicēti. Tālāk tekstā “valsts atbalsta pamatnostādnes”.

4

(5)  Komisijas paziņojums par Kopienas pamatnostādnēm attiecībā uz valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (OV C 244, 1.10.2004., 2. lpp.).

5

---

PIELIKUMS

“16.   ATBALSTS GRŪTĪBĀS NONĀKUŠU UZŅĒMUMU GLĀBŠANAI UN PĀRSTRUKTURĒŠANAI (1)

16.1.   Ievads

| (1) | 1994. gadā EBTA Uzraudzības iestāde (turpmāk – “Iestāde”) pieņēma sākotnējās pamatnostādnes par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (2). Pamatnostādņu jauno versiju pieņēma 1999. gadā (3). |
| --- | --- |

(1)

1994. gadā EBTA Uzraudzības iestāde (turpmāk – “Iestāde”) pieņēma sākotnējās pamatnostādnes par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (2). Pamatnostādņu jauno versiju pieņēma 1999. gadā (3).

| (2) | Ar šīm pamatnostādnēm, kuru pamatā ir iepriekšējās pamatnostādņu versijas, Iestāde vairāku iemeslu dēļ vēlas veikt dažas pārmaiņas un sniegt skaidrojumus (4). |
| --- | --- |

(2)

Ar šīm pamatnostādnēm, kuru pamatā ir iepriekšējās pamatnostādņu versijas, Iestāde vairāku iemeslu dēļ vēlas veikt dažas pārmaiņas un sniegt skaidrojumus (4).

| (3) | Tas, ka neefektīvi uzņēmumi beidz pastāvēt, ir normāla tirgus darbības sastāvdaļa. Nevar pieņemt par normu to, ka valsts glābj grūtībās nonākušu uzņēmumu. Atbalsts uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai pagātnē ir radījis dažus no vispretrunīgākajiem valsts atbalsta precedentiem un ir pieskaitāms viskropļojošākajam valsts atbalstam. Tādēļ EEZ līgumā noteiktajam vispārējam principam par valsts atbalsta aizliegumu jābūt kā likumam un jāierobežo atkāpes no šā aizlieguma. |
| --- | --- |

(3)

Tas, ka neefektīvi uzņēmumi beidz pastāvēt, ir normāla tirgus darbības sastāvdaļa. Nevar pieņemt par normu to, ka valsts glābj grūtībās nonākušu uzņēmumu. Atbalsts uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai pagātnē ir radījis dažus no vispretrunīgākajiem valsts atbalsta precedentiem un ir pieskaitāms viskropļojošākajam valsts atbalstam. Tādēļ EEZ līgumā noteiktajam vispārējam principam par valsts atbalsta aizliegumu jābūt kā likumam un jāierobežo atkāpes no šā aizlieguma.

| (4) | Vēl vairāk nostiprinot principu “vienreiz un pēdējoreiz”, netiek pieļauta uzņēmumu mākslīga uzturēšana, izmantojot atkārtotu glābšanas vai pārstrukturēšanas atbalstu. |
| --- | --- |

(4)

Vēl vairāk nostiprinot principu “vienreiz un pēdējoreiz”, netiek pieļauta uzņēmumu mākslīga uzturēšana, izmantojot atkārtotu glābšanas vai pārstrukturēšanas atbalstu.

| (5) | 1999. gada pamatnostādnēs tika nodalīts glābšanas atbalsts un pārstrukturēšanas atbalsts; glābšanas atbalstu definēja kā pagaidu palīdzību grūtībās nonākušam uzņēmumam, kamēr tiek izstrādāts pārstrukturēšanas un/vai likvidācijas plāns. Faktiski šajā posmā nevarēja īstenot nekādus valsts atbalsta finansētus pārstrukturēšanas pasākumus. Tomēr, strikti nodalot glābšanu un pārstrukturēšanu, radās sarežģījumi. Grūtībās nonākušiem uzņēmumiem nereti vajadzēja veikt atsevišķus steidzamus strukturālus pasākumus, lai apturētu vai mazinātu sava finansiālā stāvokļa pasliktināšanos glābšanas fāzē. Tādēļ šīs pamatnostādnes paplašina “glābšanas atbalsta” jēdzienu, lai saņēmējs varētu veikt steidzamus, pat strukturālus, pasākumus, tādus kā filiāles tūlītēju slēgšanu vai zaudējumus nesošu darbību cita veida pārtraukšanu. Ņemot vērā to, ka šāds atbalsts ir steidzams, EBTA dalībvalstīm jādod iespēja izvēlēties vienkāršotu procedūru atbalsta apstiprinājuma saņemšanai. |
| --- | --- |

(5)

1999. gada pamatnostādnēs tika nodalīts glābšanas atbalsts un pārstrukturēšanas atbalsts; glābšanas atbalstu definēja kā pagaidu palīdzību grūtībās nonākušam uzņēmumam, kamēr tiek izstrādāts pārstrukturēšanas un/vai likvidācijas plāns. Faktiski šajā posmā nevarēja īstenot nekādus valsts atbalsta finansētus pārstrukturēšanas pasākumus. Tomēr, strikti nodalot glābšanu un pārstrukturēšanu, radās sarežģījumi. Grūtībās nonākušiem uzņēmumiem nereti vajadzēja veikt atsevišķus steidzamus strukturālus pasākumus, lai apturētu vai mazinātu sava finansiālā stāvokļa pasliktināšanos glābšanas fāzē. Tādēļ šīs pamatnostādnes paplašina “glābšanas atbalsta” jēdzienu, lai saņēmējs varētu veikt steidzamus, pat strukturālus, pasākumus, tādus kā filiāles tūlītēju slēgšanu vai zaudējumus nesošu darbību cita veida pārtraukšanu. Ņemot vērā to, ka šāds atbalsts ir steidzams, EBTA dalībvalstīm jādod iespēja izvēlēties vienkāršotu procedūru atbalsta apstiprinājuma saņemšanai.

| (6) | Attiecībā uz pārstrukturēšanas atbalstu 1999. gada pamatnostādnēs, kuru pamatā bija 1994. gada pamatnostādnes, tika saglabāta prasība saņēmējam nodrošināt ievērojamu ieguldījumu pārstrukturēšanā. Jaunajā pamatnostādņu redakcijā ir svarīgi atkārtot un vēl skaidrāk atzīt principu, ka šādam ieguldījumam jābūt reālam un nesaistītam ar atbalstu. Saņēmēja ieguldījumam ir divkāršs nolūks: no vienas puses, tas parāda, ka tirgus (īpašnieki, kreditori) tic iespējai atjaunot uzņēmuma dzīvotspēju saprātīgā laika posmā. No otras puses, ieguldījums nodrošina to, ka pārstrukturēšanas atbalsts nepārsniedz minimumu, kas uzņēmumam nepieciešams dzīvotspējas atjaunošanai, un tajā pašā laikā ierobežo konkurētspējas kropļošanu. Tādēļ Iestāde prasa veikt kompensējošus pasākumus, lai mazinātu ietekmi uz konkurentiem. |
| --- | --- |

(6)

Attiecībā uz pārstrukturēšanas atbalstu 1999. gada pamatnostādnēs, kuru pamatā bija 1994. gada pamatnostādnes, tika saglabāta prasība saņēmējam nodrošināt ievērojamu ieguldījumu pārstrukturēšanā. Jaunajā pamatnostādņu redakcijā ir svarīgi atkārtot un vēl skaidrāk atzīt principu, ka šādam ieguldījumam jābūt reālam un nesaistītam ar atbalstu. Saņēmēja ieguldījumam ir divkāršs nolūks: no vienas puses, tas parāda, ka tirgus (īpašnieki, kreditori) tic iespējai atjaunot uzņēmuma dzīvotspēju saprātīgā laika posmā. No otras puses, ieguldījums nodrošina to, ka pārstrukturēšanas atbalsts nepārsniedz minimumu, kas uzņēmumam nepieciešams dzīvotspējas atjaunošanai, un tajā pašā laikā ierobežo konkurētspējas kropļošanu. Tādēļ Iestāde prasa veikt kompensējošus pasākumus, lai mazinātu ietekmi uz konkurentiem.

| (7) | Glābšanas vai pārstrukturēšanas atbalstu grūtībās nonākušiem uzņēmumiem var uzskatīt par likumīgu tikai tad, ja pastāv vairāki nosacījumi. Atbalstu var pamatot, piemēram, sociālās vai reģionālās politikas apsvērumi, nepieciešamība ņemt vērā mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) labvēlīgo lomu tautsaimniecībā vai – īpašos gadījumos – vēlme saglabāt konkurētspējīgu tirgus struktūru, ja uzņēmumu likvidēšanas dēļ var veidoties monopolstāvoklis vai saspringta oligopola situācija. No otras puses, uzņēmuma mākslīga uzturēšana nav attaisnojama, ja nozarē ir ilglaicīgs strukturāls jaudas pārpalikums vai uzņēmums var pastāvēt tikai, pateicoties atkārtotai valsts palīdzībai. |
| --- | --- |

(7)

Glābšanas vai pārstrukturēšanas atbalstu grūtībās nonākušiem uzņēmumiem var uzskatīt par likumīgu tikai tad, ja pastāv vairāki nosacījumi. Atbalstu var pamatot, piemēram, sociālās vai reģionālās politikas apsvērumi, nepieciešamība ņemt vērā mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) labvēlīgo lomu tautsaimniecībā vai – īpašos gadījumos – vēlme saglabāt konkurētspējīgu tirgus struktūru, ja uzņēmumu likvidēšanas dēļ var veidoties monopolstāvoklis vai saspringta oligopola situācija. No otras puses, uzņēmuma mākslīga uzturēšana nav attaisnojama, ja nozarē ir ilglaicīgs strukturāls jaudas pārpalikums vai uzņēmums var pastāvēt tikai, pateicoties atkārtotai valsts palīdzībai.

16.2.   Definīcijas, pamatnostādņu darbības joma un saikne ar citiem dokumentiem par valsts atbalstu

16.2.1.   Jēdziens “grūtībās nonācis uzņēmums”

| (8) | EEZ nav definējusi, ko nozīmē “grūtībās nonācis uzņēmums”. Tomēr šo pamatnostādņu nozīmē Iestāde uzskata, ka uzņēmums ir nonācis grūtībās, ja tas ne ar saviem resursiem, ne līdzekļiem, ko tas var iegūt no saviem īpašniekiem/akcionāriem vai kreditoriem, nespēj apturēt zaudējumus, kuru dēļ uzņēmums gandrīz noteikti būs spiests izbeigt savu darbību īsā vai vidēji īsā laikā, ja neiejauksies valsts iestādes. |
| --- | --- |

(8)

EEZ nav definējusi, ko nozīmē “grūtībās nonācis uzņēmums”. Tomēr šo pamatnostādņu nozīmē Iestāde uzskata, ka uzņēmums ir nonācis grūtībās, ja tas ne ar saviem resursiem, ne līdzekļiem, ko tas var iegūt no saviem īpašniekiem/akcionāriem vai kreditoriem, nespēj apturēt zaudējumus, kuru dēļ uzņēmums gandrīz noteikti būs spiests izbeigt savu darbību īsā vai vidēji īsā laikā, ja neiejauksies valsts iestādes.

| (9) | Šo pamatnostādņu nozīmē atzīst, ka uzņēmums, kas faktiski par tādu uzskatāms neatkarīgi no tā lieluma, ir nonācis grūtībās, ja pastāv šādi apstākļi:






  a) | uzņēmums ir sabiedrība ar ierobežotu atbildību (5), un ir zudusi tā reģistrētā kapitāla (statūtkapitāla) lielākā daļa (6), turklāt vairāk par ceturto daļu zaudēts pēdējos 12 mēnešos; |
| --- | --- | --- |

(9)

Šo pamatnostādņu nozīmē atzīst, ka uzņēmums, kas faktiski par tādu uzskatāms neatkarīgi no tā lieluma, ir nonācis grūtībās, ja pastāv šādi apstākļi:

a)

uzņēmums ir sabiedrība ar ierobežotu atbildību (5), un ir zudusi tā reģistrētā kapitāla (statūtkapitāla) lielākā daļa (6), turklāt vairāk par ceturto daļu zaudēts pēdējos 12 mēnešos;

| b) | uzņēmumā vismaz daži locekļi ir neierobežoti atbildīgi par uzņēmuma parādu (7), un ir zudusi tā pārskatos uzrādītā kapitāla lielākā daļa, turklāt vairāk par ceturto daļu zaudēts pēdējos 12 mēnešos; |
| --- | --- |

b)

uzņēmumā vismaz daži locekļi ir neierobežoti atbildīgi par uzņēmuma parādu (7), un ir zudusi tā pārskatos uzrādītā kapitāla lielākā daļa, turklāt vairāk par ceturto daļu zaudēts pēdējos 12 mēnešos;

| c) | uzņēmums neatkarīgi no tā darbības veida atbilst valsts likumos noteiktajiem kritērijiem, lai tam varētu piemērot kolektīvās maksātnespējas procedūru. |
| --- | --- |

c)

uzņēmums neatkarīgi no tā darbības veida atbilst valsts likumos noteiktajiem kritērijiem, lai tam varētu piemērot kolektīvās maksātnespējas procedūru.

| (10) | Pat ja nepastāv neviens no 9. punktā norādītajiem apstākļiem, uzņēmumu var uzskatīt par grūtībās nonākušu, jo īpaši tad, ja pastāv grūtībās nonākuša uzņēmuma raksturīgākās pazīmes: pieaug zaudējumi, samazinās apgrozījums, palielinās krājumi noliktavās, ir pārmērīga jauda, samazinās naudas plūsma, pieaug parāds, pieaug procentu maksājumi un tīro aktīvu vērtība krītas vai ir nulle. Smagākos gadījumos uzņēmums jau var būt maksātnespējīgs vai pakļauts kolektīvās maksātnespējas procedūrai atbilstoši valsts likumiem. Šādā gadījumā šīs pamatnostādnes tiek piemērotas visa veida atbalstam, kas piešķirts saistībā ar šādām procedūrām un ļauj uzņēmumam turpināt darbību. Jebkurā gadījumā grūtībās nonācis uzņēmums par tādu tiek uzskatīts tikai tad, ja tas uzskatāmi nevar atlabt ne ar saviem resursiem, ne līdzekļiem, ko tas gūst no saviem īpašniekiem/akcionāriem vai tirgus. |
| --- | --- |

(10)

Pat ja nepastāv neviens no 9. punktā norādītajiem apstākļiem, uzņēmumu var uzskatīt par grūtībās nonākušu, jo īpaši tad, ja pastāv grūtībās nonākuša uzņēmuma raksturīgākās pazīmes: pieaug zaudējumi, samazinās apgrozījums, palielinās krājumi noliktavās, ir pārmērīga jauda, samazinās naudas plūsma, pieaug parāds, pieaug procentu maksājumi un tīro aktīvu vērtība krītas vai ir nulle. Smagākos gadījumos uzņēmums jau var būt maksātnespējīgs vai pakļauts kolektīvās maksātnespējas procedūrai atbilstoši valsts likumiem. Šādā gadījumā šīs pamatnostādnes tiek piemērotas visa veida atbalstam, kas piešķirts saistībā ar šādām procedūrām un ļauj uzņēmumam turpināt darbību. Jebkurā gadījumā grūtībās nonācis uzņēmums par tādu tiek uzskatīts tikai tad, ja tas uzskatāmi nevar atlabt ne ar saviem resursiem, ne līdzekļiem, ko tas gūst no saviem īpašniekiem/akcionāriem vai tirgus.

| (11) | Šo pamatnostādņu nozīmē jaunizveidotam uzņēmumam nav tiesību saņemt glābšanas vai pārstrukturēšanas atbalstu, pat ja tā sākotnējais finanšu stāvoklis ir nedrošs. Tas attiecas uz gadījumiem, kad, piemēram, jauns uzņēmums rodas pēc kāda iepriekš pastāvējuša uzņēmuma likvidācijas vai jauns uzņēmums vienkārši pārņem šāda uzņēmuma aktīvus. Uzņēmumu uzskata par jaunizveidotu pirmos trīs gadus pēc tā darbības uzsākšanas attiecīgajā nozarē. Tikai pēc šā perioda uzņēmums ir tiesīgs saņemt glābšanas vai pārstrukturēšanas atbalstu, ja:






  a) | tas tiek atzīts par grūtībās nonākušu uzņēmumu šo pamatnostādņu nozīmē un |
| --- | --- | --- |

(11)

Šo pamatnostādņu nozīmē jaunizveidotam uzņēmumam nav tiesību saņemt glābšanas vai pārstrukturēšanas atbalstu, pat ja tā sākotnējais finanšu stāvoklis ir nedrošs. Tas attiecas uz gadījumiem, kad, piemēram, jauns uzņēmums rodas pēc kāda iepriekš pastāvējuša uzņēmuma likvidācijas vai jauns uzņēmums vienkārši pārņem šāda uzņēmuma aktīvus. Uzņēmumu uzskata par jaunizveidotu pirmos trīs gadus pēc tā darbības uzsākšanas attiecīgajā nozarē. Tikai pēc šā perioda uzņēmums ir tiesīgs saņemt glābšanas vai pārstrukturēšanas atbalstu, ja:

a)

tas tiek atzīts par grūtībās nonākušu uzņēmumu šo pamatnostādņu nozīmē un

| b) | tas nav lielākas uzņēmumu grupas daļa (8), izņemot 12. punktā noteiktos gadījumus. |
| --- | --- |

b)

tas nav lielākas uzņēmumu grupas daļa (8), izņemot 12. punktā noteiktos gadījumus.

| (12) | Ja uzņēmums pieder lielākai uzņēmumu grupai vai šāda grupa pārņem uzņēmumu, šāds uzņēmums parasti nav tiesīgs saņemt glābšanas vai pārstrukturēšanas atbalstu, izņemot gadījumus, kad ir skaidrs, ka uzņēmumam ir iekšēja rakstura grūtības, tās nav saistītas ar patvaļīgu izmaksu sadalījumu starp grupas locekļiem un ir pārāk nopietnas, lai grupa pati tās risinātu. Ja grūtībās nonācis uzņēmums izveido meitasuzņēmumu, šis meitasuzņēmums līdz ar to kontrolējošo, grūtībās nonākušo uzņēmumu tiek uzskatīts par grupu un var saņemt atbalstu saskaņā ar šajā punktā minētajiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

(12)

Ja uzņēmums pieder lielākai uzņēmumu grupai vai šāda grupa pārņem uzņēmumu, šāds uzņēmums parasti nav tiesīgs saņemt glābšanas vai pārstrukturēšanas atbalstu, izņemot gadījumus, kad ir skaidrs, ka uzņēmumam ir iekšēja rakstura grūtības, tās nav saistītas ar patvaļīgu izmaksu sadalījumu starp grupas locekļiem un ir pārāk nopietnas, lai grupa pati tās risinātu. Ja grūtībās nonācis uzņēmums izveido meitasuzņēmumu, šis meitasuzņēmums līdz ar to kontrolējošo, grūtībās nonākušo uzņēmumu tiek uzskatīts par grupu un var saņemt atbalstu saskaņā ar šajā punktā minētajiem nosacījumiem.

16.2.2.   “Glābšanas un pārstrukturēšanas atbalsta” definīcija

| (13) | Uz glābšanas un pārstrukturēšanas atbalstu attiecas viens un tas pats pamatnostādņu kopums, jo abos gadījumos valsts iestādēm ir darīšana ar grūtībās nonākušu uzņēmumu un glābšana un pārstrukturēšana bieži ir vienas darbības divas daļas, pat ja procesi atšķiras. |
| --- | --- |

(13)

Uz glābšanas un pārstrukturēšanas atbalstu attiecas viens un tas pats pamatnostādņu kopums, jo abos gadījumos valsts iestādēm ir darīšana ar grūtībās nonākušu uzņēmumu un glābšana un pārstrukturēšana bieži ir vienas darbības divas daļas, pat ja procesi atšķiras.

| (14) | Glābšanas atbalsts ir pagaidu un atgriezenisks atbalsts. Tā primārais mērķis ir saglabāt grūtībās nonākuša uzņēmuma darbību, kamēr tiek izstrādāts tā pārstrukturēšanas vai likvidācijas plāns. Saskaņā ar vispārējo principu glābšanas atbalsts dod iespēju kādu laiku atbalstīt uzņēmumu, kura finansiālais stāvoklis ir nopietni pasliktinājies, ko apliecina pēkšņa likviditātes krīze vai tehniska maksātnespēja. Pateicoties šādam pagaidu atbalstam, uzņēmumam ir laiks analizēt grūtības radījušos apstākļus un izstrādāt atbilstošu plānu šo grūtību novēršanai. Glābšanas atbalsts nevar pārsniegt nepieciešamo minimālo atbalstu. Citiem vārdiem sakot, glābšanas atbalsts grūtībās nonākušam uzņēmumam dod īsu atelpu, kas nepārsniedz sešus mēnešus. Tas nozīmē atgriezenisku likviditātes atbalstu, kas izpaužas kā aizdevuma garantijas vai aizdevumi, kuru procentu likmes ir vismaz saderīgas ar procentu likmēm stipriem uzņēmumiem un jo īpaši ar Iestādes pieņemtajām bāzes likmēm. Ar glābšanas atbalstu nevar finansēt strukturālus pasākumus, kuriem nav nepieciešama nekavējoša darbība, piemēram, neatgriezenisku un automātisku valsts līdzdalību uzņēmuma pašu kapitālā. |
| --- | --- |

(14)

Glābšanas atbalsts ir pagaidu un atgriezenisks atbalsts. Tā primārais mērķis ir saglabāt grūtībās nonākuša uzņēmuma darbību, kamēr tiek izstrādāts tā pārstrukturēšanas vai likvidācijas plāns. Saskaņā ar vispārējo principu glābšanas atbalsts dod iespēju kādu laiku atbalstīt uzņēmumu, kura finansiālais stāvoklis ir nopietni pasliktinājies, ko apliecina pēkšņa likviditātes krīze vai tehniska maksātnespēja. Pateicoties šādam pagaidu atbalstam, uzņēmumam ir laiks analizēt grūtības radījušos apstākļus un izstrādāt atbilstošu plānu šo grūtību novēršanai. Glābšanas atbalsts nevar pārsniegt nepieciešamo minimālo atbalstu. Citiem vārdiem sakot, glābšanas atbalsts grūtībās nonākušam uzņēmumam dod īsu atelpu, kas nepārsniedz sešus mēnešus. Tas nozīmē atgriezenisku likviditātes atbalstu, kas izpaužas kā aizdevuma garantijas vai aizdevumi, kuru procentu likmes ir vismaz saderīgas ar procentu likmēm stipriem uzņēmumiem un jo īpaši ar Iestādes pieņemtajām bāzes likmēm. Ar glābšanas atbalstu nevar finansēt strukturālus pasākumus, kuriem nav nepieciešama nekavējoša darbība, piemēram, neatgriezenisku un automātisku valsts līdzdalību uzņēmuma pašu kapitālā.

| (15) | Kad ir izstrādāts un tiek īstenots pārstrukturēšanas vai likvidācijas plāns, kam tika pieprasīts atbalsts, visa veida turpmāku atbalstu uzskata par pārstrukturēšanas atbalstu. Steidzīgi īstenojamus pasākumus zaudējumu apturēšanai, tajā skaitā strukturālus pasākumus (piemēram, zaudējumus radošas darbības jomas tūlītēja izbeigšana), var īstenot ar glābšanas atbalstu, ievērojot 16.3.1. iedaļā minētos nosacījumus attiecībā uz individuālu atbalstu un 16.4.3. iedaļā minētos nosacījumus attiecībā uz atbalsta shēmām. Ja vien netiek izmantota 16.3.1.2. iedaļā minētā vienkāršotā procedūra, EBTA dalībvalstij jāparāda, ka šādi strukturālie pasākumi veicami nekavējoties. Glābšanas atbalstu parasti nepiešķir finansiālai pārstrukturēšanai. |
| --- | --- |

(15)

Kad ir izstrādāts un tiek īstenots pārstrukturēšanas vai likvidācijas plāns, kam tika pieprasīts atbalsts, visa veida turpmāku atbalstu uzskata par pārstrukturēšanas atbalstu. Steidzīgi īstenojamus pasākumus zaudējumu apturēšanai, tajā skaitā strukturālus pasākumus (piemēram, zaudējumus radošas darbības jomas tūlītēja izbeigšana), var īstenot ar glābšanas atbalstu, ievērojot 16.3.1. iedaļā minētos nosacījumus attiecībā uz individuālu atbalstu un 16.4.3. iedaļā minētos nosacījumus attiecībā uz atbalsta shēmām. Ja vien netiek izmantota 16.3.1.2. iedaļā minētā vienkāršotā procedūra, EBTA dalībvalstij jāparāda, ka šādi strukturālie pasākumi veicami nekavējoties. Glābšanas atbalstu parasti nepiešķir finansiālai pārstrukturēšanai.

| (16) | No otras puses, pārstrukturēšanas pamatā ir realizējams konsekvents un tālejošs plāns uzņēmuma ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanai. Pārstrukturēšanā parasti iekļauti viens vai vairāki šādi elementi: uzņēmuma darbība tiek reorganizēta un racionalizēta, lai to padarītu efektīvāku, parasti tiek pārtrauktas zaudējumus nesošās darbības, pārstrukturētas tās darbības, kuras var atkal kļūt konkurētspējīgas, un, iespējams, tiek veikta uzņēmuma diversifikācija, lai apgūtu jaunas un dzīvotspējīgas darbības. Finansiālu pārstrukturēšanu (kapitāla papildināšanu, parāda samazināšanu) parasti pavada fiziska pārstrukturēšana. Tomēr, kā nosaka šīs pamatnostādnes, pārstrukturēšanas darbības nevar būt tikai finansiāls atbalsts, kura mērķis ir atlīdzināt radītos zaudējumus, nepievēršoties šo zaudējumu rašanās iemesliem. |
| --- | --- |

(16)

No otras puses, pārstrukturēšanas pamatā ir realizējams konsekvents un tālejošs plāns uzņēmuma ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanai. Pārstrukturēšanā parasti iekļauti viens vai vairāki šādi elementi: uzņēmuma darbība tiek reorganizēta un racionalizēta, lai to padarītu efektīvāku, parasti tiek pārtrauktas zaudējumus nesošās darbības, pārstrukturētas tās darbības, kuras var atkal kļūt konkurētspējīgas, un, iespējams, tiek veikta uzņēmuma diversifikācija, lai apgūtu jaunas un dzīvotspējīgas darbības. Finansiālu pārstrukturēšanu (kapitāla papildināšanu, parāda samazināšanu) parasti pavada fiziska pārstrukturēšana. Tomēr, kā nosaka šīs pamatnostādnes, pārstrukturēšanas darbības nevar būt tikai finansiāls atbalsts, kura mērķis ir atlīdzināt radītos zaudējumus, nepievēršoties šo zaudējumu rašanās iemesliem.

16.2.3.   Darbības joma

| (17) | Šīs pamatnostādnes piemēro uzņēmumiem visās nozarēs, uz kurām attiecas EEZ līgums un Iestādes pārskats saskaņā ar EEZ līguma 62. pantu, nenonākot pretrunā ar citiem noteikumiem, kuri konkrētajā nozarē attiecas uz grūtībās nonākušu uzņēmumu (9). |
| --- | --- |

(17)

Šīs pamatnostādnes piemēro uzņēmumiem visās nozarēs, uz kurām attiecas EEZ līgums un Iestādes pārskats saskaņā ar EEZ līguma 62. pantu, nenonākot pretrunā ar citiem noteikumiem, kuri konkrētajā nozarē attiecas uz grūtībās nonākušu uzņēmumu (9).

16.2.4.   Saderība ar kopējo tirgu

| (18) | EEZ līguma 61. panta 2. un 3. punkts nosaka iespēju, ka atbalsts, kas atbilst 61. panta 1. punkta darbības jomai, uzskatāms par saderīgu ar kopējo tirgu. Bez 61. panta 2. punktā minētajiem nosacījumiem atbalsta saņemšanai, jo īpaši šeit neminēto atbalstu dabas katastrofu vai ārkārtas apstākļu radīto postījumu atlīdzināšanai, 61. panta 3. punkta c) apakšpunkts ir vienīgais pamatojums, lai grūtībās nonākušiem uzņēmumiem atbalstu varētu uzskatīt par saderīgu. Saskaņā ar šo nosacījumu Iestāde ir pilnvarota atļaut “atbalstu dažu ekonomisku darbību sekmēšanai (...), ja šāds atbalsts negatīvi neietekmē tirdzniecības apstākļus un nav pretrunā kopējām interesēm”. Jo īpaši tas attiecas uz gadījumiem, kad atbalsts nepieciešams tirgus kļūdu radīto būtisko atšķirību labošanai vai ekonomiskās un sociālās izlīdzināšanas nodrošināšanai. |
| --- | --- |

(18)

EEZ līguma 61. panta 2. un 3. punkts nosaka iespēju, ka atbalsts, kas atbilst 61. panta 1. punkta darbības jomai, uzskatāms par saderīgu ar kopējo tirgu. Bez 61. panta 2. punktā minētajiem nosacījumiem atbalsta saņemšanai, jo īpaši šeit neminēto atbalstu dabas katastrofu vai ārkārtas apstākļu radīto postījumu atlīdzināšanai, 61. panta 3. punkta c) apakšpunkts ir vienīgais pamatojums, lai grūtībās nonākušiem uzņēmumiem atbalstu varētu uzskatīt par saderīgu. Saskaņā ar šo nosacījumu Iestāde ir pilnvarota atļaut “atbalstu dažu ekonomisku darbību sekmēšanai (...), ja šāds atbalsts negatīvi neietekmē tirdzniecības apstākļus un nav pretrunā kopējām interesēm”. Jo īpaši tas attiecas uz gadījumiem, kad atbalsts nepieciešams tirgus kļūdu radīto būtisko atšķirību labošanai vai ekonomiskās un sociālās izlīdzināšanas nodrošināšanai.

| (19) | Ņemot vērā to, ka ir apdraudēta uzņēmuma pastāvēšana, grūtībās nonākušu uzņēmumu nevar izmantot par piemērotu līdzekli citu valsts politikas mērķu sekmēšanai, kamēr netiek nodrošināta uzņēmuma dzīvotspēja. Tādējādi Iestāde uzskata, ka atbalsts grūtībās nonākušiem uzņēmumiem var veicināt ekonomisko darbību attīstību, nevar negatīvi ietekmēt tirdzniecību un būt pretrunā EEZ interesēm tikai tad, ja tiek izpildīti šajās pamatnostādnēs izklāstītie nosacījumi. Ja uzņēmumi, kuriem paredzēts glābšanas vai pārstrukturēšanas atbalsts, atrodas atbalstāmos reģionos, Iestāde ņem vērā 54.–55. punktā izklāstītos, EEZ līguma 61. panta 3. punkta a) un c) apakšpunktā noteiktos reģionālos apsvērumus. |
| --- | --- |

(19)

Ņemot vērā to, ka ir apdraudēta uzņēmuma pastāvēšana, grūtībās nonākušu uzņēmumu nevar izmantot par piemērotu līdzekli citu valsts politikas mērķu sekmēšanai, kamēr netiek nodrošināta uzņēmuma dzīvotspēja. Tādējādi Iestāde uzskata, ka atbalsts grūtībās nonākušiem uzņēmumiem var veicināt ekonomisko darbību attīstību, nevar negatīvi ietekmēt tirdzniecību un būt pretrunā EEZ interesēm tikai tad, ja tiek izpildīti šajās pamatnostādnēs izklāstītie nosacījumi. Ja uzņēmumi, kuriem paredzēts glābšanas vai pārstrukturēšanas atbalsts, atrodas atbalstāmos reģionos, Iestāde ņem vērā 54.–55. punktā izklāstītos, EEZ līguma 61. panta 3. punkta a) un c) apakšpunktā noteiktos reģionālos apsvērumus.

| (20) | Iestāde velta īpašu uzmanību, lai nepieļautu šo pamatnostādņu izmantošanu esošajās vadlīnijās un pamatnostādnēs noteikto principu apiešanai. |
| --- | --- |

(20)

Iestāde velta īpašu uzmanību, lai nepieļautu šo pamatnostādņu izmantošanu esošajās vadlīnijās un pamatnostādnēs noteikto principu apiešanai.

| (21) | Glābšanu saņēmušā uzņēmuma īpašnieku maiņa neietekmē glābšanas vai pārstrukturēšanas atbalsta novērtējumu. |
| --- | --- |

(21)

Glābšanu saņēmušā uzņēmuma īpašnieku maiņa neietekmē glābšanas vai pārstrukturēšanas atbalsta novērtējumu.

16.2.5.   Iepriekšēja nelikumīga atbalsta saņēmēji

| (22) | Ja grūtībās nonākušam uzņēmumam iepriekš ticis piešķirts nelikumīgs atbalsts, par kuru Iestāde pieņēmusi negatīvu lēmumu un izdevusi rīkojumu atmaksāt atbalstu, bet atbalsts nav atmaksāts atbilstoši EBTA dalībvalstu līgumam par uzraudzības iestādes un tiesas izveidošanu (tālāk tekstā – “Uzraudzības un tiesas līgums”) (10), un tajā iekļautā 3. protokola II daļas 14. pantam, tad, novērtējot glābšanas un pārstrukturēšanas atbalstu šim pašam uzņēmumam, pirmkārt, jāņem vērā iepriekšējā un jaunā atbalsta kopējais efekts un, otrkārt, fakts, ka iepriekšējais atbalsts nav atmaksāts (11). |
| --- | --- |

(22)

Ja grūtībās nonākušam uzņēmumam iepriekš ticis piešķirts nelikumīgs atbalsts, par kuru Iestāde pieņēmusi negatīvu lēmumu un izdevusi rīkojumu atmaksāt atbalstu, bet atbalsts nav atmaksāts atbilstoši EBTA dalībvalstu līgumam par uzraudzības iestādes un tiesas izveidošanu (tālāk tekstā – “Uzraudzības un tiesas līgums”) (10), un tajā iekļautā 3. protokola II daļas 14. pantam, tad, novērtējot glābšanas un pārstrukturēšanas atbalstu šim pašam uzņēmumam, pirmkārt, jāņem vērā iepriekšējā un jaunā atbalsta kopējais efekts un, otrkārt, fakts, ka iepriekšējais atbalsts nav atmaksāts (11).

16.3.   Vispārējie nosacījumi glābšanas un/vai pārstrukturēšanas atbalsta atļaušanai, par kuriem iestādei paziņo atsevišķi

| (23) | Šajā nodaļā īpaši aprakstīti tie atbalsta pasākumi, par kuriem Iestādei paziņo atsevišķi. Pastāvot noteiktiem nosacījumiem, Iestāde var atļaut glābšanas vai pārstrukturēšanas shēmas: šie nosacījumi aprakstīti 16.4. iedaļā. |
| --- | --- |

(23)

Šajā nodaļā īpaši aprakstīti tie atbalsta pasākumi, par kuriem Iestādei paziņo atsevišķi. Pastāvot noteiktiem nosacījumiem, Iestāde var atļaut glābšanas vai pārstrukturēšanas shēmas: šie nosacījumi aprakstīti 16.4. iedaļā.

16.3.1.   Glābšanas atbalsts

16.3.1.1.   Nosacījumi

| (24) | Lai Iestāde apstiprinātu 14. punktā minēto glābšanas atbalstu, tam jāatbilst šādiem nosacījumiem:






  a) | tam jābūt likviditātes atbalstam, kas izpaužas kā aizdevuma garantijas vai aizdevumi (12); abos gadījumos piešķirtā aizdevuma procentu likme ir vismaz saderīga ar aizdevumu likmi stipriem uzņēmumiem un jo īpaši ar Iestādes pieņemtajām bāzes likmēm. Ikviens aizdevums jāatmaksā un ikvienai garantijai jābeidzas ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc tam, kad uzņēmums ir saņēmis pirmo maksājumu; |
| --- | --- | --- |

(24)

Lai Iestāde apstiprinātu 14. punktā minēto glābšanas atbalstu, tam jāatbilst šādiem nosacījumiem:

a)

tam jābūt likviditātes atbalstam, kas izpaužas kā aizdevuma garantijas vai aizdevumi (12); abos gadījumos piešķirtā aizdevuma procentu likme ir vismaz saderīga ar aizdevumu likmi stipriem uzņēmumiem un jo īpaši ar Iestādes pieņemtajām bāzes likmēm. Ikviens aizdevums jāatmaksā un ikvienai garantijai jābeidzas ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc tam, kad uzņēmums ir saņēmis pirmo maksājumu;

| b) | tā iemeslam jābūt nopietnām sociālām grūtībām, un tas pārmērīgi un negatīvi nedrīkst ietekmēt citus EEZ līguma parakstītājus; |
| --- | --- |

b)

tā iemeslam jābūt nopietnām sociālām grūtībām, un tas pārmērīgi un negatīvi nedrīkst ietekmēt citus EEZ līguma parakstītājus;

| c) | attiecībā uz atbalstu jābūt paziņojumam, kurā iesaistītā EBTA dalībvalsts ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc glābšanas atbalsta pasākumu atļaušanas apņemas informēt Iestādi par pārstrukturēšanas vai likvidācijas plānu vai arī apliecinājumu tam, ka aizdevums ticis apmaksāts pilnībā un/vai garantija ir pārtraukta; ja paziņojuma saistībā ar atbalstu nav, EBTA dalībvalsts ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc glābšanas atbalsta pasākuma pirmās īstenošanas paziņo par pārstrukturēšanas vai likvidācijas plānu vai apliecinājumu tam, ka aizdevums ticis apmaksāts pilnībā un/vai garantija tikusi pārtraukta; |
| --- | --- |

c)

attiecībā uz atbalstu jābūt paziņojumam, kurā iesaistītā EBTA dalībvalsts ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc glābšanas atbalsta pasākumu atļaušanas apņemas informēt Iestādi par pārstrukturēšanas vai likvidācijas plānu vai arī apliecinājumu tam, ka aizdevums ticis apmaksāts pilnībā un/vai garantija ir pārtraukta; ja paziņojuma saistībā ar atbalstu nav, EBTA dalībvalsts ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc glābšanas atbalsta pasākuma pirmās īstenošanas paziņo par pārstrukturēšanas vai likvidācijas plānu vai apliecinājumu tam, ka aizdevums ticis apmaksāts pilnībā un/vai garantija tikusi pārtraukta;

| d) | tas nedrīkst pārsniegt apjomu, kas nepieciešams uzņēmumam darbības turpināšanai laika posmā līdz atbalsta atļaušanai; šādā apjomā var būt iekļauts atbalsts neatliekamiem strukturāliem pasākumiem atbilstoši 15. punktam; nepieciešamo apjomu pamato uzņēmuma likviditātes vajadzības zaudējumu rezultātā; apjoms jānosaka, izmantojot šajā pielikumā iekļauto formulu; attiecīgi jāskaidro glābšanas atbalsts, kas pārsniedz šo rezultātu; |
| --- | --- |

d)

tas nedrīkst pārsniegt apjomu, kas nepieciešams uzņēmumam darbības turpināšanai laika posmā līdz atbalsta atļaušanai; šādā apjomā var būt iekļauts atbalsts neatliekamiem strukturāliem pasākumiem atbilstoši 15. punktam; nepieciešamo apjomu pamato uzņēmuma likviditātes vajadzības zaudējumu rezultātā; apjoms jānosaka, izmantojot šajā pielikumā iekļauto formulu; attiecīgi jāskaidro glābšanas atbalsts, kas pārsniedz šo rezultātu;

| e) | tam jāievēro 16.3.3. iedaļā minētie nosacījumi (“vienreiz un pēdējoreiz”). |
| --- | --- |

e)

tam jāievēro 16.3.3. iedaļā minētie nosacījumi (“vienreiz un pēdējoreiz”).

| (25) | Ja EBTA dalībvalsts iesniegusi pārstrukturēšanas plānu sešus mēnešus pēc atļaujas dienas vai pēc pasākuma īstenošanas atbalsta gadījumā, kuram nav sagatavots paziņojums, beigu datumu aizdevuma atmaksai vai garantijas izbeigšanai atliek, līdz Iestāde pieņem lēmumu par plānu, ja vien Iestāde nenolemj, ka nav pamata pagarināt šo termiņu. |
| --- | --- |

(25)

Ja EBTA dalībvalsts iesniegusi pārstrukturēšanas plānu sešus mēnešus pēc atļaujas dienas vai pēc pasākuma īstenošanas atbalsta gadījumā, kuram nav sagatavots paziņojums, beigu datumu aizdevuma atmaksai vai garantijas izbeigšanai atliek, līdz Iestāde pieņem lēmumu par plānu, ja vien Iestāde nenolemj, ka nav pamata pagarināt šo termiņu.

| (26) | Neskarot Uzraudzības un tiesas līguma 3. protokola II daļas 23. pantu un iespēju celt prasību EBTA tiesā, saskaņā ar Uzraudzības un tiesas līguma 3. protokola I daļas 1. panta 2. punkta otro apakšpunktu Iestāde ierosina lietas izskatīšanu saskaņā ar Uzraudzības un tiesas līguma 3. protokola I daļas 1. panta 2. punktu, ja EBTA dalībvalsts tai neiesniedz:






  a) | ticamu un pamatotu pārstrukturēšanas vai likvidācijas plānu vai |
| --- | --- | --- |

(26)

Neskarot Uzraudzības un tiesas līguma 3. protokola II daļas 23. pantu un iespēju celt prasību EBTA tiesā, saskaņā ar Uzraudzības un tiesas līguma 3. protokola I daļas 1. panta 2. punkta otro apakšpunktu Iestāde ierosina lietas izskatīšanu saskaņā ar Uzraudzības un tiesas līguma 3. protokola I daļas 1. panta 2. punktu, ja EBTA dalībvalsts tai neiesniedz:

a)

ticamu un pamatotu pārstrukturēšanas vai likvidācijas plānu vai

| b) | apliecinājumu tam, ka aizdevums atmaksāts pilnā apmērā un/vai garantija pārtraukta, pirms beidzies sešu mēnešu termiņš. |
| --- | --- |

b)

apliecinājumu tam, ka aizdevums atmaksāts pilnā apmērā un/vai garantija pārtraukta, pirms beidzies sešu mēnešu termiņš.

| (27) | Jebkurā gadījumā Iestāde var nolemt ierosināt lietas izskatīšanu, neskarot Uzraudzības un tiesas līguma 3. protokola II daļas 23. pantu un iespēju celt prasību EBTA tiesā saskaņā ar Uzraudzības un tiesas līguma 3. protokola I daļas 1. panta 2. punkta otro apakšpunktu, ja tā uzskata, ka aizdevums vai garantija izmantota nepareizi vai pēc sešu mēnešu termiņa beigām nav vairs attaisnojama atbalsta neatmaksāšana. |
| --- | --- |

(27)

Jebkurā gadījumā Iestāde var nolemt ierosināt lietas izskatīšanu, neskarot Uzraudzības un tiesas līguma 3. protokola II daļas 23. pantu un iespēju celt prasību EBTA tiesā saskaņā ar Uzraudzības un tiesas līguma 3. protokola I daļas 1. panta 2. punkta otro apakšpunktu, ja tā uzskata, ka aizdevums vai garantija izmantota nepareizi vai pēc sešu mēnešu termiņa beigām nav vairs attaisnojama atbalsta neatmaksāšana.

| (28) | Apstiprināt glābšanas atbalstu obligāti nenozīmē attiecīgi apstiprināt atbalstu saskaņā ar pārstrukturēšanas plānu; šādu atbalstu novērtē atsevišķi. |
| --- | --- |

(28)

Apstiprināt glābšanas atbalstu obligāti nenozīmē attiecīgi apstiprināt atbalstu saskaņā ar pārstrukturēšanas plānu; šādu atbalstu novērtē atsevišķi.

16.3.1.2.   Vienkāršota procedūra

| (29) | Iestāde pēc iespējas cenšas pieņemt lēmumu viena mēneša laikā attiecībā uz glābšanas atbalstu, kurš atbilst visiem 16.3.1.1. iedaļas nosacījumiem un šīm abām prasībām:






  a) | attiecīgais uzņēmums atbilst vismaz vienam no 9. punktā minētajiem kritērijiem; |
| --- | --- | --- |

(29)

Iestāde pēc iespējas cenšas pieņemt lēmumu viena mēneša laikā attiecībā uz glābšanas atbalstu, kurš atbilst visiem 16.3.1.1. iedaļas nosacījumiem un šīm abām prasībām:

a)

attiecīgais uzņēmums atbilst vismaz vienam no 9. punktā minētajiem kritērijiem;

| b) | glābšanas atbalsts nepārsniedz ne apjomu, kādu nosaka šajā pielikumā iekļautā formula, ne EUR 10 miljonus. |
| --- | --- |

b)

glābšanas atbalsts nepārsniedz ne apjomu, kādu nosaka šajā pielikumā iekļautā formula, ne EUR 10 miljonus.

16.3.2.   Pārstrukturēšanas atbalsts

16.3.2.1.   Pamatprincips

| (30) | Atbalsts pārstrukturēšanai rada bažas attiecībā uz konkurenci, jo tas var novelt strukturālo korekciju un ar tām saistīto sociālo un ekonomisko problēmu radītās nastas nevienlīdzīgu daļu uz citiem ražotājiem, kuri darbojas bez atbalsta, un citiem EEZ līguma parakstītājiem. Tādējādi vispārējs princips būtu ļaut piešķirt pārstrukturēšanas atbalstu tikai tādos gadījumos, kad uzņēmums var pierādīt, ka tas nedarbosies pretrunā EEZ interesēm. Tas iespējams tikai tad, ja tiek izpildīti stingri kritēriji un ir pārliecība par to, ka visa veida konkurences kropļojumus izlīdzinās uzņēmuma izdzīvošanas radītie labumi (piemēram, ja ir skaidrs, ka saistībā ar uzņēmuma darbības izbeigšanu veiktās štatu samazināšanas vispārējā ietekme kopā ar ietekmi uz uzņēmuma piegādātājiem saasinās nodarbinātības problēmas vai, ārkārtas gadījumā, ja uzņēmuma darbības izbeigšana izraisīs monopolstāvokli vai saspringtu oligopolu situāciju) un ka faktiski pastāv atbilstoši kompensējoši pasākumi par labu konkurentiem. |
| --- | --- |

(30)

Atbalsts pārstrukturēšanai rada bažas attiecībā uz konkurenci, jo tas var novelt strukturālo korekciju un ar tām saistīto sociālo un ekonomisko problēmu radītās nastas nevienlīdzīgu daļu uz citiem ražotājiem, kuri darbojas bez atbalsta, un citiem EEZ līguma parakstītājiem. Tādējādi vispārējs princips būtu ļaut piešķirt pārstrukturēšanas atbalstu tikai tādos gadījumos, kad uzņēmums var pierādīt, ka tas nedarbosies pretrunā EEZ interesēm. Tas iespējams tikai tad, ja tiek izpildīti stingri kritēriji un ir pārliecība par to, ka visa veida konkurences kropļojumus izlīdzinās uzņēmuma izdzīvošanas radītie labumi (piemēram, ja ir skaidrs, ka saistībā ar uzņēmuma darbības izbeigšanu veiktās štatu samazināšanas vispārējā ietekme kopā ar ietekmi uz uzņēmuma piegādātājiem saasinās nodarbinātības problēmas vai, ārkārtas gadījumā, ja uzņēmuma darbības izbeigšana izraisīs monopolstāvokli vai saspringtu oligopolu situāciju) un ka faktiski pastāv atbilstoši kompensējoši pasākumi par labu konkurentiem.

16.3.2.2.   Nosacījumi atbalsta atļaušanai

| (31) | Saskaņā ar īpašiem noteikumiem atbalstāmiem reģioniem un MVU (sk. 54., 55., 56. un 58. punktu) Iestāde apstiprina atbalstu tikai ar šādiem nosacījumiem: |
| --- | --- |

(31)

Saskaņā ar īpašiem noteikumiem atbalstāmiem reģioniem un MVU (sk. 54., 55., 56. un 58. punktu) Iestāde apstiprina atbalstu tikai ar šādiem nosacījumiem:

Uzņēmuma tiesības saņemt atbalstu

| (32) | Uzņēmums jākvalificē kā grūtībās nonācis uzņēmums šo pamatnostādņu nozīmē (sk. 8.–12. punktu). |
| --- | --- |

(32)

Uzņēmums jākvalificē kā grūtībās nonācis uzņēmums šo pamatnostādņu nozīmē (sk. 8.–12. punktu).

Ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošana

| (33) | Atbalsts tiek piešķirts ar nosacījumu, ka visos individuāla atbalsta gadījumos tiek īstenots Iestādes akceptēts pārstrukturēšanas plāns, izņemot 16.3.2.5. iedaļā noteiktos gadījumus, kad ir runa par MVU. |
| --- | --- |

(33)

Atbalsts tiek piešķirts ar nosacījumu, ka visos individuāla atbalsta gadījumos tiek īstenots Iestādes akceptēts pārstrukturēšanas plāns, izņemot 16.3.2.5. iedaļā noteiktos gadījumus, kad ir runa par MVU.

| (34) | Pārstrukturēšanas plāns, ko īsteno pēc iespējas ātri, atjauno uzņēmuma dzīvotspēju saprātīgā laika periodā, pamatojoties uz reāliem pieņēmumiem attiecībā uz darbības apstākļiem nākotnē. Tādēļ pārstrukturēšanas atbalstam jāsaistās ar dzīvotspējīgu pārstrukturēšanas plānu, par kuru attiecīgā EBTA dalībvalsts uzņemas saistības. Plāns un ar to saistītā informācija jāiesniedz Iestādei, un plānā noteikti jāietver tirgus izpēte. Dzīvotspējas uzlabošanas pamatā jābūt pārstrukturēšanas plānā ietvertiem iekšējiem pasākumiem; ārēji faktori, piemēram, cenu un pieprasījuma pārmaiņas, ko uzņēmums nevar būtiski ietekmēt, var būt pamatā vienīgi tad, ja veiktie tirgus pieņēmumi ir vispāratzīti. Pārstrukturēšanā jāiekļauj to darbību izbeigšana, kuras strukturāli radītu zaudējumus arī pēc pārstrukturēšanas. |
| --- | --- |

(34)

Pārstrukturēšanas plāns, ko īsteno pēc iespējas ātri, atjauno uzņēmuma dzīvotspēju saprātīgā laika periodā, pamatojoties uz reāliem pieņēmumiem attiecībā uz darbības apstākļiem nākotnē. Tādēļ pārstrukturēšanas atbalstam jāsaistās ar dzīvotspējīgu pārstrukturēšanas plānu, par kuru attiecīgā EBTA dalībvalsts uzņemas saistības. Plāns un ar to saistītā informācija jāiesniedz Iestādei, un plānā noteikti jāietver tirgus izpēte. Dzīvotspējas uzlabošanas pamatā jābūt pārstrukturēšanas plānā ietvertiem iekšējiem pasākumiem; ārēji faktori, piemēram, cenu un pieprasījuma pārmaiņas, ko uzņēmums nevar būtiski ietekmēt, var būt pamatā vienīgi tad, ja veiktie tirgus pieņēmumi ir vispāratzīti. Pārstrukturēšanā jāiekļauj to darbību izbeigšana, kuras strukturāli radītu zaudējumus arī pēc pārstrukturēšanas.

| (35) | Pārstrukturēšanas plānā jāapraksta apstākļi, kuri radījuši uzņēmumam grūtības, tādējādi nodrošinot bāzi novērtējumam par ieteikto pasākumu piemērotību. Turklāt jāņem vērā pašreizējais stāvoklis un nākotnes perspektīvas attiecībā uz piedāvājumu un pieprasījumu attiecīgajā produktu tirgū; scenārijiem jāatspoguļo labākā notikumu attīstība, sliktākā notikumu attīstība, prognozes par uzņēmuma attīstību vidēji ilgā laika posmā, kā arī uzņēmuma specifiskās priekšrocības un vājās puses. Tas dod iespēju uzņēmumam attīstīties un veidot jaunu struktūru, kas nodrošina tam ilgtermiņa dzīvotspējas perspektīvu un ļauj nostāties uz kājām. |
| --- | --- |

(35)

Pārstrukturēšanas plānā jāapraksta apstākļi, kuri radījuši uzņēmumam grūtības, tādējādi nodrošinot bāzi novērtējumam par ieteikto pasākumu piemērotību. Turklāt jāņem vērā pašreizējais stāvoklis un nākotnes perspektīvas attiecībā uz piedāvājumu un pieprasījumu attiecīgajā produktu tirgū; scenārijiem jāatspoguļo labākā notikumu attīstība, sliktākā notikumu attīstība, prognozes par uzņēmuma attīstību vidēji ilgā laika posmā, kā arī uzņēmuma specifiskās priekšrocības un vājās puses. Tas dod iespēju uzņēmumam attīstīties un veidot jaunu struktūru, kas nodrošina tam ilgtermiņa dzīvotspējas perspektīvu un ļauj nostāties uz kājām.

| (36) | Plānam jānodrošina pavērsiens, kas ļautu uzņēmumam pēc pārstrukturēšanas pabeigšanas segt visas savas izmaksas, tajā skaitā nolietojumu un finansiālās saistības. Sagaidāmajai kapitāla atdevei jābūt pietiekamai, lai pārstrukturētais uzņēmums varētu konkurēt tirgū saviem spēkiem. Ja uzņēmuma grūtības rada kļūmes tā pārvaldes sistēmā, jāievieš atbilstoši pielāgojumi. |
| --- | --- |

(36)

Plānam jānodrošina pavērsiens, kas ļautu uzņēmumam pēc pārstrukturēšanas pabeigšanas segt visas savas izmaksas, tajā skaitā nolietojumu un finansiālās saistības. Sagaidāmajai kapitāla atdevei jābūt pietiekamai, lai pārstrukturētais uzņēmums varētu konkurēt tirgū saviem spēkiem. Ja uzņēmuma grūtības rada kļūmes tā pārvaldes sistēmā, jāievieš atbilstoši pielāgojumi.

Izvairīšanās no pārmērīgiem konkurences kropļojumiem

| (37) | Lai nodrošinātu pēc iespējas mazāku negatīvo ietekmi uz tirdzniecības apstākļiem un pozitīvās iedarbības pārsvaru pār negatīvo, jāveic kompensējoši pasākumi. Pretējā gadījumā uzskata, ka atbalsts ir “pretrunā kopējām interesēm” un tādējādi nav saderīgs ar EEZ līgumu. Izvērtējot kompensējošo pasākumu piemērotību, Iestādei jāpatur prātā, ka mērķis ir ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošana. |
| --- | --- |

(37)

Lai nodrošinātu pēc iespējas mazāku negatīvo ietekmi uz tirdzniecības apstākļiem un pozitīvās iedarbības pārsvaru pār negatīvo, jāveic kompensējoši pasākumi. Pretējā gadījumā uzskata, ka atbalsts ir “pretrunā kopējām interesēm” un tādējādi nav saderīgs ar EEZ līgumu. Izvērtējot kompensējošo pasākumu piemērotību, Iestādei jāpatur prātā, ka mērķis ir ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošana.

| (38) | Šie pasākumi var ietvert aktīvu atņemšanu, jaudas vai tirgus klātbūtnes samazināšanu, šķēršļu vājināšanu pieejai attiecīgiem tirgiem. Izvērtējot kompensējošo pasākumu piemērotību, Iestāde ņem vērā tirgus struktūru un konkurences apstākļus, lai nodrošinātu, ka neviens pasākums nepasliktina tirgus struktūru, piemēram, netieši ietekmē monopolstāvokļa vai saspringta oligopola stāvokļa rašanos. Ja EBTA dalībvalsts var pierādīt šādas situācijas rašanās iespējamību, kompensējošie pasākumi jāveido tā, lai to nepieļautu. |
| --- | --- |

(38)

Šie pasākumi var ietvert aktīvu atņemšanu, jaudas vai tirgus klātbūtnes samazināšanu, šķēršļu vājināšanu pieejai attiecīgiem tirgiem. Izvērtējot kompensējošo pasākumu piemērotību, Iestāde ņem vērā tirgus struktūru un konkurences apstākļus, lai nodrošinātu, ka neviens pasākums nepasliktina tirgus struktūru, piemēram, netieši ietekmē monopolstāvokļa vai saspringta oligopola stāvokļa rašanos. Ja EBTA dalībvalsts var pierādīt šādas situācijas rašanās iespējamību, kompensējošie pasākumi jāveido tā, lai to nepieļautu.

| (39) | Pasākumiem jābūt proporcionāliem atbalsta radītajai kropļojošajai ietekmei un jo īpaši uzņēmuma lielumam (13) un relatīvajai nozīmei savā tirgū vai tirgos. Pasākumi jāveic īpaši tajos tirgos, kuros uzņēmumam pēc pārstrukturēšanas būs nozīmīga pozīcija. Samazinājuma pakāpe jānosaka katram gadījumam atsevišķi. Iestāde nosaka nepieciešamo pasākumu apjomu, pamatojoties uz pārstrukturēšanas plānam pievienoto tirgus izpēti un pēc iespējas pamatojoties uz jebkādu citu informāciju tās rīcībā, tajā skaitā ieinteresēto personu sniegto informāciju. Samazinājums ir pārstrukturēšanas neatņemama sastāvdaļa un ir noteikts pārstrukturēšanas plānā. Šo principu piemēro neatkarīgi no tā, vai atsavināšana notiek pirms vai pēc valsts atbalsta piešķiršanas, ja vien runa ir par vienu un to pašu pārstrukturēšanu. Zaudējumus radošu darbību daļēja norakstīšana un slēgšana, kas jebkurā gadījumā būtu nepieciešama dzīvotspējas atjaunošanai, netiek uzskatīta par jaudas vai tirgus klātbūtnes samazināšanu nolūkā izvērtēt kompensējošos pasākumus. Veicot novērtēšanu, tiek ņemts vērā ikviens iepriekš piešķirts glābšanas atbalsts. |
| --- | --- |

(39)

Pasākumiem jābūt proporcionāliem atbalsta radītajai kropļojošajai ietekmei un jo īpaši uzņēmuma lielumam (13) un relatīvajai nozīmei savā tirgū vai tirgos. Pasākumi jāveic īpaši tajos tirgos, kuros uzņēmumam pēc pārstrukturēšanas būs nozīmīga pozīcija. Samazinājuma pakāpe jānosaka katram gadījumam atsevišķi. Iestāde nosaka nepieciešamo pasākumu apjomu, pamatojoties uz pārstrukturēšanas plānam pievienoto tirgus izpēti un pēc iespējas pamatojoties uz jebkādu citu informāciju tās rīcībā, tajā skaitā ieinteresēto personu sniegto informāciju. Samazinājums ir pārstrukturēšanas neatņemama sastāvdaļa un ir noteikts pārstrukturēšanas plānā. Šo principu piemēro neatkarīgi no tā, vai atsavināšana notiek pirms vai pēc valsts atbalsta piešķiršanas, ja vien runa ir par vienu un to pašu pārstrukturēšanu. Zaudējumus radošu darbību daļēja norakstīšana un slēgšana, kas jebkurā gadījumā būtu nepieciešama dzīvotspējas atjaunošanai, netiek uzskatīta par jaudas vai tirgus klātbūtnes samazināšanu nolūkā izvērtēt kompensējošos pasākumus. Veicot novērtēšanu, tiek ņemts vērā ikviens iepriekš piešķirts glābšanas atbalsts.

| (40) | Tomēr šo nosacījumu parasti nepiemēro maziem uzņēmumiem, jo var pieņemt, ka šajā gadījumā atbalsts maziem uzņēmumiem parasti nekropļo konkurenci un nav pretrunā kopējām interesēm, izņemot gadījumos, kad noteikumi par valsts atbalstu atšķiras kādā nozarē vai saņēmējs aktīvi darbojas tirgū, kurā vērojams ilgtermiņa jaudas pārpalikums. |
| --- | --- |

(40)

Tomēr šo nosacījumu parasti nepiemēro maziem uzņēmumiem, jo var pieņemt, ka šajā gadījumā atbalsts maziem uzņēmumiem parasti nekropļo konkurenci un nav pretrunā kopējām interesēm, izņemot gadījumos, kad noteikumi par valsts atbalstu atšķiras kādā nozarē vai saņēmējs aktīvi darbojas tirgū, kurā vērojams ilgtermiņa jaudas pārpalikums.

| (41) | Kad atbalsta saņēmējs aktīvi darbojas tirgū, kurā vērojams ilgtermiņa jaudas pārpalikums, kā tas definēts Daudznozaru pamatnostādnēs par reģionālo atbalstu lieliem ieguldījumiem (14), uzņēmuma jauda vai tirgus klātbūtne var tikt samazināta pat līdz 100 % (15). |
| --- | --- |

(41)

Kad atbalsta saņēmējs aktīvi darbojas tirgū, kurā vērojams ilgtermiņa jaudas pārpalikums, kā tas definēts Daudznozaru pamatnostādnēs par reģionālo atbalstu lieliem ieguldījumiem (14), uzņēmuma jauda vai tirgus klātbūtne var tikt samazināta pat līdz 100 % (15).

Atbalsts, kas nepārsniedz minimumu: reāls ieguldījums bez saistības ar atbalstu

| (42) | Atbalsta apjoms un intensitāte nedrīkst pārsniegt noteiktu pārstrukturēšanas izmaksu minimumu, kas nepieciešams pārstrukturēšanai, ņemot vērā uzņēmuma, tā akcionāru vai grupas, kurai uzņēmums pieder, finanšu resursus. Novērtējumā jāņem vērā ikviens iepriekš piešķirts glābšanas atbalsts. Sagaida, ka atbalsta saņēmēji veiks nozīmīgu ieguldījumu pārstrukturēšanas plānā no pašu resursiem, tajā skaitā no uzņēmuma dzīvotspējai nesvarīgu aktīvu pārdošanas, vai izmantojot ārēju finansējumu pēc tirgus nosacījumiem. Šāds ieguldījums apliecina, ka tirgi tic iespējai atjaunot dzīvotspēju. Ieguldījumam jābūt reālam, t. i., faktiskam, izņemot visa veida nākotnē sagaidāmo peļņu, piemēram, naudas plūsmu, un pēc iespējas lielam. |
| --- | --- |

(42)

Atbalsta apjoms un intensitāte nedrīkst pārsniegt noteiktu pārstrukturēšanas izmaksu minimumu, kas nepieciešams pārstrukturēšanai, ņemot vērā uzņēmuma, tā akcionāru vai grupas, kurai uzņēmums pieder, finanšu resursus. Novērtējumā jāņem vērā ikviens iepriekš piešķirts glābšanas atbalsts. Sagaida, ka atbalsta saņēmēji veiks nozīmīgu ieguldījumu pārstrukturēšanas plānā no pašu resursiem, tajā skaitā no uzņēmuma dzīvotspējai nesvarīgu aktīvu pārdošanas, vai izmantojot ārēju finansējumu pēc tirgus nosacījumiem. Šāds ieguldījums apliecina, ka tirgi tic iespējai atjaunot dzīvotspēju. Ieguldījumam jābūt reālam, t. i., faktiskam, izņemot visa veida nākotnē sagaidāmo peļņu, piemēram, naudas plūsmu, un pēc iespējas lielam.

| (43) | Parasti Iestāde uzskata, ka pārstrukturēšanai atbilst šāds ieguldījums (16): vismaz 25 % maziem uzņēmumiem, vismaz 40 % vidējiem uzņēmumiem un vismaz 50 % lieliem uzņēmumiem. Izņēmuma vai īpašu grūtību gadījumos, kuri EBTA dalībvalstij jāpierāda, Iestāde var pieņemt mazāku ieguldījumu. |
| --- | --- |

(43)

Parasti Iestāde uzskata, ka pārstrukturēšanai atbilst šāds ieguldījums (16): vismaz 25 % maziem uzņēmumiem, vismaz 40 % vidējiem uzņēmumiem un vismaz 50 % lieliem uzņēmumiem. Izņēmuma vai īpašu grūtību gadījumos, kuri EBTA dalībvalstij jāpierāda, Iestāde var pieņemt mazāku ieguldījumu.

| (44) | Lai ierobežotu kropļojošo efektu, atbalsta apjomam vai tā piešķiršanas veidam jābūt tādam, lai neļautu uzņēmumam iegūt papildu naudas līdzekļus, kurus tas varētu izmantot agresīvām, tirgu kropļojošām, ar pārstrukturēšanu nesaistītām darbībām. Iestāde attiecīgi pārbauda uzņēmuma saistību līmeni pēc pārstrukturēšanas, tajā skaitā stāvokli pēc parādu atlikšanas vai samazināšanas, jo īpaši saistībā ar darbības turpināšanu pēc kolektīvās maksātnespējas procedūru uzsākšanas atbilstoši valsts likumiem (17). Nevienu atbalsta daļu nedrīkst novirzīt jaunu ieguldījumu finansēšanai, ja vien tas nav būtiski uzņēmuma dzīvotspējas atjaunošanai. |
| --- | --- |

(44)

Lai ierobežotu kropļojošo efektu, atbalsta apjomam vai tā piešķiršanas veidam jābūt tādam, lai neļautu uzņēmumam iegūt papildu naudas līdzekļus, kurus tas varētu izmantot agresīvām, tirgu kropļojošām, ar pārstrukturēšanu nesaistītām darbībām. Iestāde attiecīgi pārbauda uzņēmuma saistību līmeni pēc pārstrukturēšanas, tajā skaitā stāvokli pēc parādu atlikšanas vai samazināšanas, jo īpaši saistībā ar darbības turpināšanu pēc kolektīvās maksātnespējas procedūru uzsākšanas atbilstoši valsts likumiem (17). Nevienu atbalsta daļu nedrīkst novirzīt jaunu ieguldījumu finansēšanai, ja vien tas nav būtiski uzņēmuma dzīvotspējas atjaunošanai.

Ar atbalsta atļaušanu saistīti specifiski nosacījumi

| (45) | Papildus 37.–41. punktā noteiktajiem kompensējošiem pasākumiem Iestāde var paredzēt citus nosacījumus un pienākumus, kas tai šķiet nepieciešami, lai nodrošinātu, ka atbalsts nekropļo konkurenci un nav pretrunā kopējām interesēm, ja attiecīgā EBTA dalībvalsts nav apņēmusies pieņemt šādus noteikumus. Piemēram, Iestāde var prasīt, lai EBTA dalībvalsts:






  a) | pati veic atsevišķus pasākumus (piemēram, atver tirgu, kas tieši vai netieši saistīti ar uzņēmuma darbībām ar citiem EEZ dalībniekiem, ievērojot EEZ likumus); |
| --- | --- | --- |

(45)

Papildus 37.–41. punktā noteiktajiem kompensējošiem pasākumiem Iestāde var paredzēt citus nosacījumus un pienākumus, kas tai šķiet nepieciešami, lai nodrošinātu, ka atbalsts nekropļo konkurenci un nav pretrunā kopējām interesēm, ja attiecīgā EBTA dalībvalsts nav apņēmusies pieņemt šādus noteikumus. Piemēram, Iestāde var prasīt, lai EBTA dalībvalsts:

a)

pati veic atsevišķus pasākumus (piemēram, atver tirgu, kas tieši vai netieši saistīti ar uzņēmuma darbībām ar citiem EEZ dalībniekiem, ievērojot EEZ likumus);

| b) | nosaka konkrētas saistības atbalsta saņēmēja uzņēmumam; |
| --- | --- |

b)

nosaka konkrētas saistības atbalsta saņēmēja uzņēmumam;

| c) | pārstrukturēšanas laikā atturas no cita veida atbalsta piešķiršanas saņēmēja uzņēmumam. |
| --- | --- |

c)

pārstrukturēšanas laikā atturas no cita veida atbalsta piešķiršanas saņēmēja uzņēmumam.

Pārstrukturēšanas plāna pilnīga īstenošana un nosacījumu ievērošana

| (46) | Uzņēmumam pilnībā jāīsteno pārstrukturēšanas plāns un jāpilda citas saistības, kas paredzētas Iestādes lēmumā par atbalsta atļaušanu. Iestāde uzskata, ka jebkuras kļūdas plāna īstenošanā vai saistību izpildē ir atbalsta nepareiza izmantošana, neskarot Uzraudzības un tiesas līguma 3. protokola II daļas 23. pantu un iespēju celt prasību EBTA tiesā saskaņā ar Uzraudzības un tiesas līguma 3. protokola I daļas 1. panta 2. punkta otro apakšpunktu. |
| --- | --- |

(46)

Uzņēmumam pilnībā jāīsteno pārstrukturēšanas plāns un jāpilda citas saistības, kas paredzētas Iestādes lēmumā par atbalsta atļaušanu. Iestāde uzskata, ka jebkuras kļūdas plāna īstenošanā vai saistību izpildē ir atbalsta nepareiza izmantošana, neskarot Uzraudzības un tiesas līguma 3. protokola II daļas 23. pantu un iespēju celt prasību EBTA tiesā saskaņā ar Uzraudzības un tiesas līguma 3. protokola I daļas 1. panta 2. punkta otro apakšpunktu.

| (47) | Ja pārstrukturēšanas darbības ilgst vairākus gadus un paredz ievērojamu atbalsta apjomu, Iestāde var noteikt, ka pārstrukturēšanas atbalsta maksājumi sadalāmi un katrs maksājums veicams tikai pēc tam, kad saņemts:






  a) | apstiprinājums pirms katra maksājuma par to, ka katrs pārstrukturēšanas plāna posms īstenots apmierinoši un atbilstoši plānotajam grafikam; |
| --- | --- | --- |

(47)

Ja pārstrukturēšanas darbības ilgst vairākus gadus un paredz ievērojamu atbalsta apjomu, Iestāde var noteikt, ka pārstrukturēšanas atbalsta maksājumi sadalāmi un katrs maksājums veicams tikai pēc tam, kad saņemts:

a)

apstiprinājums pirms katra maksājuma par to, ka katrs pārstrukturēšanas plāna posms īstenots apmierinoši un atbilstoši plānotajam grafikam;

| b) | vai arī Iestādes piekrišana pirms katra maksājuma pēc tam, kad tā pārliecinājusies, ka plāns ir īstenots apmierinoši. |
| --- | --- |

b)

vai arī Iestādes piekrišana pirms katra maksājuma pēc tam, kad tā pārliecinājusies, ka plāns ir īstenots apmierinoši.

Pārraudzība un gada pārskats

| (48) | Attiecīgā EBTA dalībvalsts nosūta Iestādei regulārus detalizētus pārskatus, kas Iestādei dod iespēju pārliecināties, vai pārstrukturēšanas plāns tiek atbilstoši īstenots. |
| --- | --- |

(48)

Attiecīgā EBTA dalībvalsts nosūta Iestādei regulārus detalizētus pārskatus, kas Iestādei dod iespēju pārliecināties, vai pārstrukturēšanas plāns tiek atbilstoši īstenots.

| (49) | Ja atbalsts tiek piešķirts lielam uzņēmumam, pirmo šāda veida pārskatu Iestādei nosūta ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc atbalsta apstiprināšanas. Vēlāk pārskatus Iestādei nosūta vismaz reizi gadā konkrētā datumā, līdz var uzskatīt, ka pārstrukturēšanas plāna mērķi ir sasniegti. Pārskatos jāietver visa nepieciešamā informācija pārstrukturēšanas programmas pārraudzībai, uzņēmuma maksājumu grafiks, uzņēmuma finansiālais stāvoklis un apliecinājums tam, ka uzņēmums pilda visus noteikumus vai saistības, kas noteikti lēmumā par atbalsta apstiprināšanu. Pārskatos jo īpaši jāiekļauj visa būtiskā informācija par pārstrukturēšanas periodā ikvienam mērķim saņemto atbalstu gan uz individuāla pamata, gan saskaņā ar vispārēju shēmu (sk. 67.–70. punktu). Ja Iestādei nepieciešams apstiprinājums par dažiem svarīgiem punktiem informācijā, piemēram, slēgšanu vai jaudas samazināšanu, tā var pieprasīt pārskatus biežāk. |
| --- | --- |

(49)

Ja atbalsts tiek piešķirts lielam uzņēmumam, pirmo šāda veida pārskatu Iestādei nosūta ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc atbalsta apstiprināšanas. Vēlāk pārskatus Iestādei nosūta vismaz reizi gadā konkrētā datumā, līdz var uzskatīt, ka pārstrukturēšanas plāna mērķi ir sasniegti. Pārskatos jāietver visa nepieciešamā informācija pārstrukturēšanas programmas pārraudzībai, uzņēmuma maksājumu grafiks, uzņēmuma finansiālais stāvoklis un apliecinājums tam, ka uzņēmums pilda visus noteikumus vai saistības, kas noteikti lēmumā par atbalsta apstiprināšanu. Pārskatos jo īpaši jāiekļauj visa būtiskā informācija par pārstrukturēšanas periodā ikvienam mērķim saņemto atbalstu gan uz individuāla pamata, gan saskaņā ar vispārēju shēmu (sk. 67.–70. punktu). Ja Iestādei nepieciešams apstiprinājums par dažiem svarīgiem punktiem informācijā, piemēram, slēgšanu vai jaudas samazināšanu, tā var pieprasīt pārskatus biežāk.

| (50) | Ja atbalsts tiek piešķirts MVU, parasti pietiek, ja saņēmēja uzņēmums katru gadu nosūta savu bilanci un peļņas un zaudējumu aprēķinu, izņemot gadījumus, kad lēmumā par atbalsta piešķiršanu paredzēti stingrāki nosacījumi. |
| --- | --- |

(50)

Ja atbalsts tiek piešķirts MVU, parasti pietiek, ja saņēmēja uzņēmums katru gadu nosūta savu bilanci un peļņas un zaudējumu aprēķinu, izņemot gadījumus, kad lēmumā par atbalsta piešķiršanu paredzēti stingrāki nosacījumi.

16.3.2.3.   Pārstrukturēšanas plāna grozījumi

| (51) | Ja pārstrukturēšanas atbalsts ir apstiprināts, attiecīgā EBTA dalībvalsts pārstrukturēšanas periodā var lūgt Iestādes piekrišanu mainīt pārstrukturēšanas plānu un atbalsta apjomu. Iestāde var atļaut šādas pārmaiņas, ja tās atbilst šādiem nosacījumiem:






  a) | pārstrādātajā plānā vēl arvien ir redzams, ka dzīvotspēja tiks atjaunota saprātīgā laika periodā; |
| --- | --- | --- |

(51)

Ja pārstrukturēšanas atbalsts ir apstiprināts, attiecīgā EBTA dalībvalsts pārstrukturēšanas periodā var lūgt Iestādes piekrišanu mainīt pārstrukturēšanas plānu un atbalsta apjomu. Iestāde var atļaut šādas pārmaiņas, ja tās atbilst šādiem nosacījumiem:

a)

pārstrādātajā plānā vēl arvien ir redzams, ka dzīvotspēja tiks atjaunota saprātīgā laika periodā;

| b) | ja tiek palielināts atbalsta apjoms, ikvienam nepieciešamajam kompensējošam pasākumam jābūt plašākam, nekā noteikts iepriekš; |
| --- | --- |

b)

ja tiek palielināts atbalsta apjoms, ikvienam nepieciešamajam kompensējošam pasākumam jābūt plašākam, nekā noteikts iepriekš;

| c) | ja ieteiktie kompensējošie pasākumi ir mazāki par sākotnēji plānotajiem, atbalsta apjoms atbilstoši jāsamazina; |
| --- | --- |

c)

ja ieteiktie kompensējošie pasākumi ir mazāki par sākotnēji plānotajiem, atbalsta apjoms atbilstoši jāsamazina;

| d) | jaunais grafiks kompensējošo pasākumu īstenošanai salīdzinājumā ar sākotnēji pieņemto grafiku jāpagarina tikai tad, ja ne uzņēmums, ne EBTA dalībvalsts nevar kontrolēt iemeslu; pretējā gadījumā atbilstoši jāsamazina atbalsta apjoms. |
| --- | --- |

d)

jaunais grafiks kompensējošo pasākumu īstenošanai salīdzinājumā ar sākotnēji pieņemto grafiku jāpagarina tikai tad, ja ne uzņēmums, ne EBTA dalībvalsts nevar kontrolēt iemeslu; pretējā gadījumā atbilstoši jāsamazina atbalsta apjoms.

| (52) | Ja tiek mīkstināti Iestādes noteikumi vai EBTA dalībvalsts apņemšanās, vai nu atbilstoši jāsamazina atbalsta apjoms, vai arī jāparedz citi nosacījumi. |
| --- | --- |

(52)

Ja tiek mīkstināti Iestādes noteikumi vai EBTA dalībvalsts apņemšanās, vai nu atbilstoši jāsamazina atbalsta apjoms, vai arī jāparedz citi nosacījumi.

| (53) | Ja EBTA dalībvalsts ievieš pārmaiņas apstiprinātā pārstrukturēšanas plānā, neinformējot par to Iestādi, Iestāde ierosina lietas izskatīšanu atbilstoši Uzraudzības un tiesas līguma 3. protokola II daļas 16. pantam (atbalsta nepareiza izmantošana), neskarot Uzraudzības un tiesas līguma 3. protokola II daļas 23. pantu un iespēju ierosināt lietu EBTA tiesā saskaņā ar Uzraudzības un tiesas līguma 3. protokola I daļas 1. panta 2. punkta otro apakšpunktu. |
| --- | --- |

(53)

Ja EBTA dalībvalsts ievieš pārmaiņas apstiprinātā pārstrukturēšanas plānā, neinformējot par to Iestādi, Iestāde ierosina lietas izskatīšanu atbilstoši Uzraudzības un tiesas līguma 3. protokola II daļas 16. pantam (atbalsta nepareiza izmantošana), neskarot Uzraudzības un tiesas līguma 3. protokola II daļas 23. pantu un iespēju ierosināt lietu EBTA tiesā saskaņā ar Uzraudzības un tiesas līguma 3. protokola I daļas 1. panta 2. punkta otro apakšpunktu.

16.3.2.4.   Pārstrukturēšanas atbalsts atbalstāmos reģionos

| (54) | Iestāde ņem vērā reģionālās attīstības vajadzības, izvērtējot pārstrukturēšanas atbalstu atbalstāmos reģionos. Tomēr fakts, ka grūtībās nonācis uzņēmums atrodas atbalstāmā reģionā, vien nav pamats, lai varētu saņemt atbalstu pārstrukturēšanai: vidējā vai ilgā laika posmā šādam reģionam nepalīdzēs mākslīga uzņēmumu uzturēšana. Turklāt, lai sekmētu reģionālo attīstību, reģionu pašu interesēs ir izmantot savus resursus tā, lai pēc iespējas ātri attīstītu dzīvotspējīgas un ilgtspējīgas darbības. Visbeidzot, jāsamazina konkurences kropļošana, pat ja uzņēmumiem atbalstāmajos reģionos tiek sniegts atbalsts. Tāpēc jāpievērš uzmanība iespējamai kaitīgai pārmērīgai ietekmei šajā vai citos atbalstāmajos reģionos. |
| --- | --- |

(54)

Iestāde ņem vērā reģionālās attīstības vajadzības, izvērtējot pārstrukturēšanas atbalstu atbalstāmos reģionos. Tomēr fakts, ka grūtībās nonācis uzņēmums atrodas atbalstāmā reģionā, vien nav pamats, lai varētu saņemt atbalstu pārstrukturēšanai: vidējā vai ilgā laika posmā šādam reģionam nepalīdzēs mākslīga uzņēmumu uzturēšana. Turklāt, lai sekmētu reģionālo attīstību, reģionu pašu interesēs ir izmantot savus resursus tā, lai pēc iespējas ātri attīstītu dzīvotspējīgas un ilgtspējīgas darbības. Visbeidzot, jāsamazina konkurences kropļošana, pat ja uzņēmumiem atbalstāmajos reģionos tiek sniegts atbalsts. Tāpēc jāpievērš uzmanība iespējamai kaitīgai pārmērīgai ietekmei šajā vai citos atbalstāmajos reģionos.

| (55) | Tādējādi 31.–53. punktā minētie kritēriji vienādi jāpiemēro atbalstāmajiem reģioniem, pat ja tiek ņemtas vērā reģionālās attīstības vajadzības. Tomēr atbalstāmajos reģionos, ja vien valsts atbalsta noteikumi kādai atsevišķai nozarei neparedz citādi, nosacījumi atbalsta piešķiršanai var nebūt tik stingri attiecībā uz kompensējošo pasākumu īstenošanu un saņēmēja ieguldījuma apmēru. Ja reģionālās attīstības vajadzības to pamato, tad gadījumos, kad jaudas vai tirgus klātbūtnes samazināšana šķiet vispareizākais līdzeklis, lai nepieļautu pārmērīgu konkurences kropļošanu, nepieciešamā samazināšana atbalstāmajos reģionos būs mazāka nekā pārējos reģionos. Šajos gadījumos, kuri attiecīgajai EBTA dalībvalstij jāpierāda, tiek nošķirti reģioni, kuri ir tiesīgi saņemt reģionālo atbalstu atbilstoši EEZ līguma 61. panta 3. punkta a) apakšpunktam, un reģioni, kuri ir tiesīgi to saņemt atbilstoši 61. panta 3. punkta c) apakšpunktam, lai tiktu ņemta vērā reģionālo problēmu nopietnība pirmajā gadījumā. |
| --- | --- |

(55)

Tādējādi 31.–53. punktā minētie kritēriji vienādi jāpiemēro atbalstāmajiem reģioniem, pat ja tiek ņemtas vērā reģionālās attīstības vajadzības. Tomēr atbalstāmajos reģionos, ja vien valsts atbalsta noteikumi kādai atsevišķai nozarei neparedz citādi, nosacījumi atbalsta piešķiršanai var nebūt tik stingri attiecībā uz kompensējošo pasākumu īstenošanu un saņēmēja ieguldījuma apmēru. Ja reģionālās attīstības vajadzības to pamato, tad gadījumos, kad jaudas vai tirgus klātbūtnes samazināšana šķiet vispareizākais līdzeklis, lai nepieļautu pārmērīgu konkurences kropļošanu, nepieciešamā samazināšana atbalstāmajos reģionos būs mazāka nekā pārējos reģionos. Šajos gadījumos, kuri attiecīgajai EBTA dalībvalstij jāpierāda, tiek nošķirti reģioni, kuri ir tiesīgi saņemt reģionālo atbalstu atbilstoši EEZ līguma 61. panta 3. punkta a) apakšpunktam, un reģioni, kuri ir tiesīgi to saņemt atbilstoši 61. panta 3. punkta c) apakšpunktam, lai tiktu ņemta vērā reģionālo problēmu nopietnība pirmajā gadījumā.

16.3.2.5.   Atbalsts MVU pārstrukturēšanai

| (56) | Atbalsts maziem uzņēmumiem (18) tirdzniecības apstākļus ietekmē niecīgāk nekā atbalsts vidējiem vai lieliem uzņēmumiem. Tas pats attiecas uz atbalstu pārstrukturēšanai; tāpēc 31.–53. punktā minētos nosacījumus piemēro ar mazāku stingrību šādu apsvērumu dēļ:






  a) | pārstrukturēšanas atbalsta piešķiršana maziem uzņēmumiem ne vienmēr ir saistīta ar kompensējošiem pasākumiem (sk. 40. punktu), ja vien noteikumos par valsts atbalstu konkrētā nozarē nav noteikts citādi; |
| --- | --- | --- |

(56)

Atbalsts maziem uzņēmumiem (18) tirdzniecības apstākļus ietekmē niecīgāk nekā atbalsts vidējiem vai lieliem uzņēmumiem. Tas pats attiecas uz atbalstu pārstrukturēšanai; tāpēc 31.–53. punktā minētos nosacījumus piemēro ar mazāku stingrību šādu apsvērumu dēļ:

a)

pārstrukturēšanas atbalsta piešķiršana maziem uzņēmumiem ne vienmēr ir saistīta ar kompensējošiem pasākumiem (sk. 40. punktu), ja vien noteikumos par valsts atbalstu konkrētā nozarē nav noteikts citādi;

| b) | prasības attiecībā uz pārskatos ietveramo informāciju MVU gadījumā nav tik stingras (sk. 48., 49. un 50. punktu). |
| --- | --- |

b)

prasības attiecībā uz pārskatos ietveramo informāciju MVU gadījumā nav tik stingras (sk. 48., 49. un 50. punktu).

| (57) | Neraugoties uz iepriekš teikto, princips “vienreiz un pēdējoreiz” (16.3.3. iedaļā) attiecas uz MVU pilnā apmērā. |
| --- | --- |

(57)

Neraugoties uz iepriekš teikto, princips “vienreiz un pēdējoreiz” (16.3.3. iedaļā) attiecas uz MVU pilnā apmērā.

| (58) | MVU gadījumā Iestādei nav jāapstiprina pārstrukturēšanas plāns. Tomēr plānam jāatbilst 34.–36. punktā minētajām prasībām, tas jāapstiprina attiecīgajai EBTA dalībvalstij un par to jāinformē Iestāde. Atbalsts tiek piešķirts ar noteikumu, ka pārstrukturēšanas plāns tiek pilnībā īstenots. EBTA dalībvalstij ir pienākums pārliecināties par šo nosacījumu izpildi. |
| --- | --- |

(58)

MVU gadījumā Iestādei nav jāapstiprina pārstrukturēšanas plāns. Tomēr plānam jāatbilst 34.–36. punktā minētajām prasībām, tas jāapstiprina attiecīgajai EBTA dalībvalstij un par to jāinformē Iestāde. Atbalsts tiek piešķirts ar noteikumu, ka pārstrukturēšanas plāns tiek pilnībā īstenots. EBTA dalībvalstij ir pienākums pārliecināties par šo nosacījumu izpildi.

16.3.2.6.   Atbalsts pārstrukturēšanas sociālo izmaksu segšanai

| (59) | Pārstrukturēšanas plāni parasti ir saistīti ar problemātisko darbību apmēru samazināšanu vai izbeigšanu. Tas bieži ir vajadzīgs racionalizācijas un efektivitātes interešu nodrošināšanai un ir pilnīgi nesaistīts ar jaudas samazināšanu, kas var būt izvirzīta kā nosacījums atbalsta saņemšanai. Lai kāds būtu iemesls, šādu pasākumu rezultātā tiek samazināts uzņēmuma darbaspēks. |
| --- | --- |

(59)

Pārstrukturēšanas plāni parasti ir saistīti ar problemātisko darbību apmēru samazināšanu vai izbeigšanu. Tas bieži ir vajadzīgs racionalizācijas un efektivitātes interešu nodrošināšanai un ir pilnīgi nesaistīts ar jaudas samazināšanu, kas var būt izvirzīta kā nosacījums atbalsta saņemšanai. Lai kāds būtu iemesls, šādu pasākumu rezultātā tiek samazināts uzņēmuma darbaspēks.

| (60) | EBTA dalībvalstu darba likumdošanā var būt ietvertas vispārējās sociālās nodrošināšanas shēmas, atbilstoši kurām atlaistajiem darbiniekiem tieši izmaksā atlaišanas pabalstus un pirmstermiņa pensijas. Šādas shēmas nevar uzskatīt par valsts atbalstu atbilstoši EEZ līguma 61. panta 1. punkta darbības jomai. |
| --- | --- |

(60)

EBTA dalībvalstu darba likumdošanā var būt ietvertas vispārējās sociālās nodrošināšanas shēmas, atbilstoši kurām atlaistajiem darbiniekiem tieši izmaksā atlaišanas pabalstus un pirmstermiņa pensijas. Šādas shēmas nevar uzskatīt par valsts atbalstu atbilstoši EEZ līguma 61. panta 1. punkta darbības jomai.

| (61) | Papildus tiešajiem atlaišanas pabalstiem un pirmstermiņa pensijai darbiniekiem vispārējās sociālās nodrošināšanas shēmas bieži paredz to, ka valdība sedz izmaksas par pabalstiem, kurus uzņēmums piešķir atlaistajiem darbiniekiem un kuri nav paredzēti uzņēmuma statūtos vai līgumsaistībās. Ja šādas shēmas ir vispārpielietojamas attiecībā uz ikvienu strādnieku, kurš atbilst iepriekš noteiktiem un automātiskiem tiesību nosacījumiem, un uz tām neattiecas sektoru ierobežojumi, uzskata, ka tajās nav ietverts atbalsts atbilstoši 61. panta 1. punktam attiecībā uz uzņēmumiem, kuri veic pārstrukturēšanu. Tajā pašā laikā, ja shēmas izmanto pārstrukturēšanas atbalstīšanai kādā nozarē, tajās var būt ietverts atbalsts to izmantošanas selektīvā veida dēļ (19). |
| --- | --- |

(61)

Papildus tiešajiem atlaišanas pabalstiem un pirmstermiņa pensijai darbiniekiem vispārējās sociālās nodrošināšanas shēmas bieži paredz to, ka valdība sedz izmaksas par pabalstiem, kurus uzņēmums piešķir atlaistajiem darbiniekiem un kuri nav paredzēti uzņēmuma statūtos vai līgumsaistībās. Ja šādas shēmas ir vispārpielietojamas attiecībā uz ikvienu strādnieku, kurš atbilst iepriekš noteiktiem un automātiskiem tiesību nosacījumiem, un uz tām neattiecas sektoru ierobežojumi, uzskata, ka tajās nav ietverts atbalsts atbilstoši 61. panta 1. punktam attiecībā uz uzņēmumiem, kuri veic pārstrukturēšanu. Tajā pašā laikā, ja shēmas izmanto pārstrukturēšanas atbalstīšanai kādā nozarē, tajās var būt ietverts atbalsts to izmantošanas selektīvā veida dēļ (19).

| (62) | Paša uzņēmuma pienākumi saskaņā ar darba likumdošanu vai kolektīviem līgumiem ar arodbiedrībām nodrošināt atlaišanas pabalstu un/vai pirmstermiņa pensiju ir daļa no parastajām uzņēmējdarbības izmaksām, un uzņēmumam tās jāsedz no saviem resursiem. Tādējādi ikviens valsts ieguldījums šo izmaksu segšanā ieskaitāms kā atbalsts. Tas attiecas gan uz gadījumiem, kad maksājumus veic tieši uzņēmumam, gan gadījumiem, kad tos saņem darbinieki ar valdības aģentūras starpniecību. |
| --- | --- |

(62)

Paša uzņēmuma pienākumi saskaņā ar darba likumdošanu vai kolektīviem līgumiem ar arodbiedrībām nodrošināt atlaišanas pabalstu un/vai pirmstermiņa pensiju ir daļa no parastajām uzņēmējdarbības izmaksām, un uzņēmumam tās jāsedz no saviem resursiem. Tādējādi ikviens valsts ieguldījums šo izmaksu segšanā ieskaitāms kā atbalsts. Tas attiecas gan uz gadījumiem, kad maksājumus veic tieši uzņēmumam, gan gadījumiem, kad tos saņem darbinieki ar valdības aģentūras starpniecību.

| (63) | Iestādei a priori nav iebildumu pret šādu atbalstu, ko piešķir grūtībās nonākušiem uzņēmumiem, jo ekonomiskie ieguvumi pārsniedz attiecīgā uzņēmuma intereses, tiek sekmētas strukturālas pārmaiņas un mazinātas grūtības. |
| --- | --- |

(63)

Iestādei a priori nav iebildumu pret šādu atbalstu, ko piešķir grūtībās nonākušiem uzņēmumiem, jo ekonomiskie ieguvumi pārsniedz attiecīgā uzņēmuma intereses, tiek sekmētas strukturālas pārmaiņas un mazinātas grūtības.

| (64) | Papildus tam, ka tiek segtas izmaksas štatu samazināšanas maksājumiem un pirmstermiņa pensijām, atbalstu parasti sniedz saistībā ar konkrētu pārstrukturēšanas shēmu apmācībai, konsultācijām un praktiskai palīdzībai, atrodot citu nodarbošanos, palīdzot attiecībā uz pārvietošanos, kā arī nodrošinot profesionālu apmācību un palīdzību darbiniekiem, kuri vēlas uzsākt jaunu uzņēmējdarbību. Iestāde vienmēr ar labvēlību izskata iespēju piešķirt šādu atbalstu grūtībās nonākušiem uzņēmumiem. |
| --- | --- |

(64)

Papildus tam, ka tiek segtas izmaksas štatu samazināšanas maksājumiem un pirmstermiņa pensijām, atbalstu parasti sniedz saistībā ar konkrētu pārstrukturēšanas shēmu apmācībai, konsultācijām un praktiskai palīdzībai, atrodot citu nodarbošanos, palīdzot attiecībā uz pārvietošanos, kā arī nodrošinot profesionālu apmācību un palīdzību darbiniekiem, kuri vēlas uzsākt jaunu uzņēmējdarbību. Iestāde vienmēr ar labvēlību izskata iespēju piešķirt šādu atbalstu grūtībās nonākušiem uzņēmumiem.

| (65) | Pārstrukturēšanas plānā skaidri jānorāda 61.–64. punktā aprakstītais atbalsta veids, jo atbalstu sociāliem pasākumiem, kas ir vienīgi atlaistu darbinieku labums, neņem vērā, lai noteiktu 37.–41. punktā minēto kompensējošo pasākumu apjomu. |
| --- | --- |

(65)

Pārstrukturēšanas plānā skaidri jānorāda 61.–64. punktā aprakstītais atbalsta veids, jo atbalstu sociāliem pasākumiem, kas ir vienīgi atlaistu darbinieku labums, neņem vērā, lai noteiktu 37.–41. punktā minēto kompensējošo pasākumu apjomu.

| (66) | Kopējo interešu dēļ pārstrukturēšanas plāna kontekstā Iestāde nodrošina, ka pārstrukturēšanas sociālā ietekme uz citiem EEZ līguma parakstītājiem, izņemot atbalsta piešķīrēju, ir pēc iespējas maza. |
| --- | --- |

(66)

Kopējo interešu dēļ pārstrukturēšanas plāna kontekstā Iestāde nodrošina, ka pārstrukturēšanas sociālā ietekme uz citiem EEZ līguma parakstītājiem, izņemot atbalsta piešķīrēju, ir pēc iespējas maza.

16.3.2.7.   Nepieciešamība informēt Iestādi par visa veida atbalstu, kas piešķirts saņēmēja uzņēmumam pārstrukturēšanas periodā

| (67) | Ja lielam vai vidējam uzņēmumam piešķirtu pārstrukturēšanas atbalstu pārbauda atbilstoši šīm pamatnostādnēm, ikviena cita atbalsta piešķiršana pārstrukturēšanas periodā, pat ja to piešķir saskaņā ar jau atļautu shēmu, var ietekmēt Iestādes novērtējumu par nepieciešamo kompensējošo pasākumu apjomu. |
| --- | --- |

(67)

Ja lielam vai vidējam uzņēmumam piešķirtu pārstrukturēšanas atbalstu pārbauda atbilstoši šīm pamatnostādnēm, ikviena cita atbalsta piešķiršana pārstrukturēšanas periodā, pat ja to piešķir saskaņā ar jau atļautu shēmu, var ietekmēt Iestādes novērtējumu par nepieciešamo kompensējošo pasākumu apjomu.

| (68) | Paziņojumos par atbalstu lielu vai vidēju uzņēmumu pārstrukturēšanai jānorāda visa veida citi atbalsti, kurus plāno piešķirt saņēmēja uzņēmumam pārstrukturēšanas periodā, ja vien to nenosaka de minimis noteikums vai regulas, kas piešķir izņēmuma tiesības. |
| --- | --- |

(68)

Paziņojumos par atbalstu lielu vai vidēju uzņēmumu pārstrukturēšanai jānorāda visa veida citi atbalsti, kurus plāno piešķirt saņēmēja uzņēmumam pārstrukturēšanas periodā, ja vien to nenosaka de minimis noteikums vai regulas, kas piešķir izņēmuma tiesības.

| (69) | Iestāde ņem vērā šādu palīdzību, kad tā novērtē pārstrukturēšanas atbalstu. Par ikvienu lielam vai vidējam uzņēmumam pārstrukturēšanas periodā piešķirtu atbalstu, tajā skaitā atbalstu, kas piešķirts atbilstoši apstiprinātai shēmai, atsevišķi jāziņo Iestādei, ja tā nav jau tikusi informēta, pieņemot lēmumu par pārstrukturēšanas atbalstu. |
| --- | --- |

(69)

Iestāde ņem vērā šādu palīdzību, kad tā novērtē pārstrukturēšanas atbalstu. Par ikvienu lielam vai vidējam uzņēmumam pārstrukturēšanas periodā piešķirtu atbalstu, tajā skaitā atbalstu, kas piešķirts atbilstoši apstiprinātai shēmai, atsevišķi jāziņo Iestādei, ja tā nav jau tikusi informēta, pieņemot lēmumu par pārstrukturēšanas atbalstu.

| (70) | Iestāde nodrošina, ka atbalsts, kuru piešķir saskaņā ar apstiprinātām shēmām, nevar apiet šo pamatnostādņu prasības. |
| --- | --- |

(70)

Iestāde nodrošina, ka atbalsts, kuru piešķir saskaņā ar apstiprinātām shēmām, nevar apiet šo pamatnostādņu prasības.

16.3.3.   “Vienreiz un pēdējoreiz”

| (71) | Glābšanas atbalsts ir vienreizēja darbība, kuras galvenais mērķis ir saglabāt uzņēmuma darbību tikmēr, kamēr tiek novērtēta tā nākotne. Nevar pieļaut, ka glābšanas atbalsts tiek piešķirts atkārtoti, tādējādi uzturot uzņēmuma pašreizējo stāvokli, atliekot nenovēršamo un tajā pašā laikā pārbīdot ekonomiskās un sociālās problēmas uz citiem, daudz veiksmīgākiem ražotājiem vai citiem EEZ līguma parakstītājiem. Tādēļ glābšanas atbalstu piešķir tikai vienreiz (ar nosacījumu “vienreiz un pēdējoreiz”). Saskaņā ar šo pašu principu, lai nepieļautu negodīgu palīdzību uzņēmumiem tad, kad tie var izdzīvot tikai, pateicoties atkārtotam valsts atbalstam, pārstrukturēšanas atbalstu piešķir tikai vienreiz. Visbeidzot, ja glābšanas atbalstu piešķir uzņēmumam, kas jau ir saņēmis pārstrukturēšanas atbalstu, var uzskatīt, ka saņēmēja grūtībām ir tendence atkārtoties un atkārtota valsts iejaukšanās radīs konkurences kropļojumus, kas ir pretrunā kopējām interesēm. Atkārtota valsts iejaukšanās nav pieļaujama. |
| --- | --- |

(71)

Glābšanas atbalsts ir vienreizēja darbība, kuras galvenais mērķis ir saglabāt uzņēmuma darbību tikmēr, kamēr tiek novērtēta tā nākotne. Nevar pieļaut, ka glābšanas atbalsts tiek piešķirts atkārtoti, tādējādi uzturot uzņēmuma pašreizējo stāvokli, atliekot nenovēršamo un tajā pašā laikā pārbīdot ekonomiskās un sociālās problēmas uz citiem, daudz veiksmīgākiem ražotājiem vai citiem EEZ līguma parakstītājiem. Tādēļ glābšanas atbalstu piešķir tikai vienreiz (ar nosacījumu “vienreiz un pēdējoreiz”). Saskaņā ar šo pašu principu, lai nepieļautu negodīgu palīdzību uzņēmumiem tad, kad tie var izdzīvot tikai, pateicoties atkārtotam valsts atbalstam, pārstrukturēšanas atbalstu piešķir tikai vienreiz. Visbeidzot, ja glābšanas atbalstu piešķir uzņēmumam, kas jau ir saņēmis pārstrukturēšanas atbalstu, var uzskatīt, ka saņēmēja grūtībām ir tendence atkārtoties un atkārtota valsts iejaukšanās radīs konkurences kropļojumus, kas ir pretrunā kopējām interesēm. Atkārtota valsts iejaukšanās nav pieļaujama.

| (72) | Kad EBTA dalībvalsts informē Iestādi par plānoto glābšanas vai pārstrukturēšanas atbalstu, tā precizē, vai attiecīgais uzņēmums iepriekš jau ir saņēmis glābšanas vai pārstrukturēšanas atbalstu, norādot arī, vai kāds atbalsts ir piešķirts pirms šo pamatnostādņu stāšanās spēkā un vai ir kāds atbalsts bez paziņojuma (20). Ja tā ir un ir pagājuši ne vairāk kā 10 gadi kopš glābšanas atbalsta piešķiršanas, pārstrukturēšanas perioda beigām vai pārstrukturēšanas plāna īstenošanas apturēšanas (atkarībā no tā, kurš no šiem notikumiem bijis vēlāk), Iestāde neļauj piešķirt turpmāku glābšanas vai pārstrukturēšanas atbalstu. Izņēmumi šim noteikumam pieļaujami šādos gadījumos:






  a) | ja pārstrukturēšanas atbalsts seko glābšanas atbalstam kā vienas pārstrukturēšanas darbības daļa; |
| --- | --- | --- |

(72)

Kad EBTA dalībvalsts informē Iestādi par plānoto glābšanas vai pārstrukturēšanas atbalstu, tā precizē, vai attiecīgais uzņēmums iepriekš jau ir saņēmis glābšanas vai pārstrukturēšanas atbalstu, norādot arī, vai kāds atbalsts ir piešķirts pirms šo pamatnostādņu stāšanās spēkā un vai ir kāds atbalsts bez paziņojuma (20). Ja tā ir un ir pagājuši ne vairāk kā 10 gadi kopš glābšanas atbalsta piešķiršanas, pārstrukturēšanas perioda beigām vai pārstrukturēšanas plāna īstenošanas apturēšanas (atkarībā no tā, kurš no šiem notikumiem bijis vēlāk), Iestāde neļauj piešķirt turpmāku glābšanas vai pārstrukturēšanas atbalstu. Izņēmumi šim noteikumam pieļaujami šādos gadījumos:

a)

ja pārstrukturēšanas atbalsts seko glābšanas atbalstam kā vienas pārstrukturēšanas darbības daļa;

| b) | ja glābšanas atbalsts piešķirts saskaņā ar 16.3.1.1. iedaļas nosacījumiem un šim atbalstam nesekoja valsts atbalstīta pārstrukturēšana, kā arī:






  i) | ir pamats ticēt tam, ka uzņēmums būs dzīvotspējīgs ilgā laika posmā pēc glābšanas atbalsta piešķiršanas; |
| --- | --- | --- |

b)

ja glābšanas atbalsts piešķirts saskaņā ar 16.3.1.1. iedaļas nosacījumiem un šim atbalstam nesekoja valsts atbalstīta pārstrukturēšana, kā arī:

i)

ir pamats ticēt tam, ka uzņēmums būs dzīvotspējīgs ilgā laika posmā pēc glābšanas atbalsta piešķiršanas;

| ii) | jauns glābšanas vai pārstrukturēšanas atbalsts būs nepieciešams pēc ne ātrāk kā pieciem gadiem neparedzamu apstākļu dēļ (21), par kuriem uzņēmums nav atbildīgs; |
| --- | --- |

ii)

jauns glābšanas vai pārstrukturēšanas atbalsts būs nepieciešams pēc ne ātrāk kā pieciem gadiem neparedzamu apstākļu dēļ (21), par kuriem uzņēmums nav atbildīgs;

| c) | ārkārtas un neparedzamos apstākļos, par kuriem uzņēmums nav atbildīgs. |
| --- | --- |

c)

ārkārtas un neparedzamos apstākļos, par kuriem uzņēmums nav atbildīgs.

Gadījumos, kas norādīti b) un c) punktā, nevar izmantot 16.3.1.2. iedaļā minēto vienkāršoto procedūru.

| (73) | Šā noteikuma piemērošanu nekādā veidā neietekmē pārmaiņas saņēmēja uzņēmuma īpašnieku sastāvā, kas notikušas pēc atbalsta piešķiršanas, vai kāda tiesas vai administratīva procedūra, kuras rezultātā bilance uzlabojas, samazinās saistības vai tiek nomaksāti iepriekšējie parādi, ja darbību turpina tas pats uzņēmums. |
| --- | --- |

(73)

Šā noteikuma piemērošanu nekādā veidā neietekmē pārmaiņas saņēmēja uzņēmuma īpašnieku sastāvā, kas notikušas pēc atbalsta piešķiršanas, vai kāda tiesas vai administratīva procedūra, kuras rezultātā bilance uzlabojas, samazinās saistības vai tiek nomaksāti iepriekšējie parādi, ja darbību turpina tas pats uzņēmums.

| (74) | Ja glābšanas vai pārstrukturēšanas atbalstu saņēmusi uzņēmējdarbības grupa, tad Iestāde parasti neļauj piešķirt turpmāku glābšanas vai pārstrukturēšanas atbalstu ne šai grupai kopumā, ne kādiem grupas uzņēmumiem, ja vien nav pagājuši 10 gadi kopš glābšanas atbalsta piešķiršanas, pārstrukturēšanas perioda beigām vai pārstrukturēšanas plāna īstenošanas apturēšanas, atkarībā no tā, kurš no šiem notikumiem bijis vēlāk. Ja uzņēmējdarbības grupai piederošs uzņēmums ir saņēmis glābšanas vai pārstrukturēšanas atbalstu, grupa kopumā un citi grupas uzņēmumi ir tiesīgi saņemt glābšanas vai pārstrukturēšanas atbalstu (ievērojot citus šo pamatnostādņu noteikumus); izņēmums ir iepriekšējā atbalsta saņēmējs. EBTA dalībvalstis nodrošina, ka ne grupa, ne citi grupas uzņēmumi nenodod atbalstu iepriekšējā atbalsta saņēmējam. |
| --- | --- |

(74)

Ja glābšanas vai pārstrukturēšanas atbalstu saņēmusi uzņēmējdarbības grupa, tad Iestāde parasti neļauj piešķirt turpmāku glābšanas vai pārstrukturēšanas atbalstu ne šai grupai kopumā, ne kādiem grupas uzņēmumiem, ja vien nav pagājuši 10 gadi kopš glābšanas atbalsta piešķiršanas, pārstrukturēšanas perioda beigām vai pārstrukturēšanas plāna īstenošanas apturēšanas, atkarībā no tā, kurš no šiem notikumiem bijis vēlāk. Ja uzņēmējdarbības grupai piederošs uzņēmums ir saņēmis glābšanas vai pārstrukturēšanas atbalstu, grupa kopumā un citi grupas uzņēmumi ir tiesīgi saņemt glābšanas vai pārstrukturēšanas atbalstu (ievērojot citus šo pamatnostādņu noteikumus); izņēmums ir iepriekšējā atbalsta saņēmējs. EBTA dalībvalstis nodrošina, ka ne grupa, ne citi grupas uzņēmumi nenodod atbalstu iepriekšējā atbalsta saņēmējam.

| (75) | Ja uzņēmums pārņem cita uzņēmuma aktīvus, īpaši tāda uzņēmuma, kas bijis subjekts kādā no 73. punktā minēto procedūru vai kolektīvās maksātnespējas prāvām, kas ierosināta atbilstoši valsts likumiem, un kas jau ir saņēmis glābšanas vai pārstrukturēšanas atbalstu, uz pircēju neattiecas prasība par “vienreiz un pēdējoreiz”, ja vien tiek izpildīti visi šie nosacījumi:






  a) | pircējs un iepriekšējais uzņēmums ir nepārprotami nesaistīti; |
| --- | --- | --- |

(75)

Ja uzņēmums pārņem cita uzņēmuma aktīvus, īpaši tāda uzņēmuma, kas bijis subjekts kādā no 73. punktā minēto procedūru vai kolektīvās maksātnespējas prāvām, kas ierosināta atbilstoši valsts likumiem, un kas jau ir saņēmis glābšanas vai pārstrukturēšanas atbalstu, uz pircēju neattiecas prasība par “vienreiz un pēdējoreiz”, ja vien tiek izpildīti visi šie nosacījumi:

a)

pircējs un iepriekšējais uzņēmums ir nepārprotami nesaistīti;

| b) | pircējs iegādājies iepriekšējā uzņēmuma aktīvus par tirgus cenu; |
| --- | --- |

b)

pircējs iegādājies iepriekšējā uzņēmuma aktīvus par tirgus cenu;

| c) | iepriekšējā uzņēmuma likvidēšana vai tiesas uzraudzīta administrēšana nav vienīgi līdzekļi ar mērķi izvairīties no principa “vienreiz un pēdējoreiz” piemērošanas: Iestāde var noteikt, ka tas tā bijis, ja, piemēram, pircējam bijušas nepārprotami paredzamas grūtības, pārņemot iepriekšējā uzņēmuma aktīvus. |
| --- | --- |

c)

iepriekšējā uzņēmuma likvidēšana vai tiesas uzraudzīta administrēšana nav vienīgi līdzekļi ar mērķi izvairīties no principa “vienreiz un pēdējoreiz” piemērošanas: Iestāde var noteikt, ka tas tā bijis, ja, piemēram, pircējam bijušas nepārprotami paredzamas grūtības, pārņemot iepriekšējā uzņēmuma aktīvus.

| (76) | Tomēr šajā gadījumā jāuzsver – tā kā atbalsts aktīvu pirkšanai sevī ietver atbalstu sākotnējiem ieguldījumiem, to nevar atļaut saskaņā ar šīm pamatnostādnēm. |
| --- | --- |

(76)

Tomēr šajā gadījumā jāuzsver – tā kā atbalsts aktīvu pirkšanai sevī ietver atbalstu sākotnējiem ieguldījumiem, to nevar atļaut saskaņā ar šīm pamatnostādnēm.

16.4.   Atbalsta shēmas MVU

16.4.1.   Vispārējie principi

| (77) | Iestāde atļauj shēmas glābšanas un/vai pārstrukturēšanas atbalstam grūtībās nonākušiem maziem vai vidējiem uzņēmumiem tikai tad, ja attiecīgais uzņēmums atbilst MVU definīcijai. Atbilstoši tālāk minētajiem īpašajiem noteikumiem tiek novērtēta šādu shēmu saderība, ņemot vērā 16.2. un 16.3. iedaļā minētos nosacījumus, izņemot 16.3.1.2. iedaļā minēto nosacījumu, ko nepiemēro atbalsta shēmām. Par atbalstu, kuru piešķir saskaņā ar shēmu, bet kurš neatbilst kādam nosacījumam, atsevišķi informē Iestādi un saņem iepriekšēju Iestādes apstiprinājumu. |
| --- | --- |

(77)

Iestāde atļauj shēmas glābšanas un/vai pārstrukturēšanas atbalstam grūtībās nonākušiem maziem vai vidējiem uzņēmumiem tikai tad, ja attiecīgais uzņēmums atbilst MVU definīcijai. Atbilstoši tālāk minētajiem īpašajiem noteikumiem tiek novērtēta šādu shēmu saderība, ņemot vērā 16.2. un 16.3. iedaļā minētos nosacījumus, izņemot 16.3.1.2. iedaļā minēto nosacījumu, ko nepiemēro atbalsta shēmām. Par atbalstu, kuru piešķir saskaņā ar shēmu, bet kurš neatbilst kādam nosacījumam, atsevišķi informē Iestādi un saņem iepriekšēju Iestādes apstiprinājumu.

16.4.2.   Tiesības saņemt atbalstu

| (78) | Ja vien noteikumi par valsts atbalstu konkrētajā nozarē neparedz citādi, tad par atbalsta piešķiršanu saskaņā ar shēmām, kuras atļautas no šo pamatnostādņu piemērošanas dienas, maziem vai vidējiem uzņēmumiem nav atsevišķi jāziņo, ja attiecīgais uzņēmums atbilst vismaz vienam no trim 9. punktā minētajiem kritērijiem. Par atbalstu uzņēmumiem, kuri neatbilst nevienam no trim kritērijiem, Iestādei jāziņo atsevišķi, lai tā var izvērtēt, vai uzņēmumu var traktēt kā grūtībās nonākušu uzņēmumu. Par atbalstu uzņēmumiem, kuri aktīvi darbojas tirgū ar ilgtermiņa jaudas pārpalikumu, Iestāde jāinformē atsevišķi neatkarīgi no saņēmēja uzņēmuma lieluma, lai Iestāde var izvērtēt 41. panta piemērošanu. |
| --- | --- |

(78)

Ja vien noteikumi par valsts atbalstu konkrētajā nozarē neparedz citādi, tad par atbalsta piešķiršanu saskaņā ar shēmām, kuras atļautas no šo pamatnostādņu piemērošanas dienas, maziem vai vidējiem uzņēmumiem nav atsevišķi jāziņo, ja attiecīgais uzņēmums atbilst vismaz vienam no trim 9. punktā minētajiem kritērijiem. Par atbalstu uzņēmumiem, kuri neatbilst nevienam no trim kritērijiem, Iestādei jāziņo atsevišķi, lai tā var izvērtēt, vai uzņēmumu var traktēt kā grūtībās nonākušu uzņēmumu. Par atbalstu uzņēmumiem, kuri aktīvi darbojas tirgū ar ilgtermiņa jaudas pārpalikumu, Iestāde jāinformē atsevišķi neatkarīgi no saņēmēja uzņēmuma lieluma, lai Iestāde var izvērtēt 41. panta piemērošanu.

16.4.3.   Nosacījumi glābšanas atbalsta shēmu atļaušanai

| (79) | Lai saņemtu Iestādes apstiprinājumu, glābšanas shēmām jāatbilst 24. punkta a), b), d) un e) apakšpunktā minētajiem nosacījumiem. Turklāt glābšanas atbalstu nevar piešķirt uz ilgāku termiņu par sešiem mēnešiem, kuru laikā jāanalizē uzņēmuma stāvoklis. Pirms šā perioda beigām EBTA dalībvalsts vai nu apstiprina pārstrukturēšanas vai likvidēšanas plānu, vai arī prasa saņēmējam atmaksāt aizdevumu un atbalstu atbilstoši riska prēmijai. |
| --- | --- |

(79)

Lai saņemtu Iestādes apstiprinājumu, glābšanas shēmām jāatbilst 24. punkta a), b), d) un e) apakšpunktā minētajiem nosacījumiem. Turklāt glābšanas atbalstu nevar piešķirt uz ilgāku termiņu par sešiem mēnešiem, kuru laikā jāanalizē uzņēmuma stāvoklis. Pirms šā perioda beigām EBTA dalībvalsts vai nu apstiprina pārstrukturēšanas vai likvidēšanas plānu, vai arī prasa saņēmējam atmaksāt aizdevumu un atbalstu atbilstoši riska prēmijai.

| (80) | Par ikvienu glābšanas atbalstu, kas piešķirts uz ilgāku laiku nekā seši mēneši vai netiek atmaksāts pēc sešiem mēnešiem, atsevišķi jāziņo Iestādei. |
| --- | --- |

(80)

Par ikvienu glābšanas atbalstu, kas piešķirts uz ilgāku laiku nekā seši mēneši vai netiek atmaksāts pēc sešiem mēnešiem, atsevišķi jāziņo Iestādei.

16.4.4.   Nosacījumi pārstrukturēšanas atbalsta shēmu atļaušanai

| (81) | Iestāde apstiprina pārstrukturēšanas atbalsta shēmas tikai tad, ja atbalsta piešķiršanu nosaka atkarībā no tā, vai saņēmējs pilnībā īsteno attiecīgās EBTA dalībvalsts apstiprināto pārstrukturēšanas plānu un tiek ievēroti šādi nosacījumi:






  a) | dzīvotspējas atjaunošana: piemēro 33.–36. punktā noteiktos kritērijus; |
| --- | --- | --- |

(81)

Iestāde apstiprina pārstrukturēšanas atbalsta shēmas tikai tad, ja atbalsta piešķiršanu nosaka atkarībā no tā, vai saņēmējs pilnībā īsteno attiecīgās EBTA dalībvalsts apstiprināto pārstrukturēšanas plānu un tiek ievēroti šādi nosacījumi:

a)

dzīvotspējas atjaunošana: piemēro 33.–36. punktā noteiktos kritērijus;

| b) | izvairīšanās no nepieļaujamiem konkurences kropļojumiem: tā kā atbalstam maziem uzņēmumiem ir mazāka tendence kropļot konkurenci, 37.–41. punktā minētos principus nepiemēro, ja vien noteikumos par valsts atbalstu šajā nozarē nav paredzēts citādi; tomēr shēmām jānodrošina, ka saņēmēja uzņēmums pārstrukturēšanas laikā nepalielina savu jaudu; vidējiem uzņēmumiem piemēro 37.–41. punktu; |
| --- | --- |

b)

izvairīšanās no nepieļaujamiem konkurences kropļojumiem: tā kā atbalstam maziem uzņēmumiem ir mazāka tendence kropļot konkurenci, 37.–41. punktā minētos principus nepiemēro, ja vien noteikumos par valsts atbalstu šajā nozarē nav paredzēts citādi; tomēr shēmām jānodrošina, ka saņēmēja uzņēmums pārstrukturēšanas laikā nepalielina savu jaudu; vidējiem uzņēmumiem piemēro 37.–41. punktu;

| c) | atbalsts nepārsniedz nepieciešamo minimumu: piemēro 42., 43. un 44. punktā noteiktos principus; |
| --- | --- |

c)

atbalsts nepārsniedz nepieciešamo minimumu: piemēro 42., 43. un 44. punktā noteiktos principus;

| d) | pārstrukturēšanas plāna grozījumi: jebkādām izmaiņām plānā jāatbilst 51., 52. un 53. punktā minētajiem noteikumiem. |
| --- | --- |

d)

pārstrukturēšanas plāna grozījumi: jebkādām izmaiņām plānā jāatbilst 51., 52. un 53. punktā minētajiem noteikumiem.

16.4.5.   Kopējie nosacījumi glābšanas un/vai pārstrukturēšanas atbalsta shēmu apstiprināšanai

| (82) | Shēmās jāprecizē maksimālais atbalsta apjoms, kādu var piešķirt ikvienam uzņēmumam kā glābšanas un/vai pārstrukturēšanas atbalsta sniegšanas darbības daļu, tajā skaitā tad, ja plāns tiek grozīts. Par atbalstu, kas pārsniedz šo apjomu, atsevišķi jāziņo Iestādei. Maksimālais atbalsta apjoms kombinētam glābšanas un pārstrukturēšanas atbalstam, ko var piešķirt ikvienam uzņēmumam, nevar pārsniegt 10 miljonus euro, ieskaitot atbalstu no citiem avotiem vai saskaņā ar citām shēmām. |
| --- | --- |

(82)

Shēmās jāprecizē maksimālais atbalsta apjoms, kādu var piešķirt ikvienam uzņēmumam kā glābšanas un/vai pārstrukturēšanas atbalsta sniegšanas darbības daļu, tajā skaitā tad, ja plāns tiek grozīts. Par atbalstu, kas pārsniedz šo apjomu, atsevišķi jāziņo Iestādei. Maksimālais atbalsta apjoms kombinētam glābšanas un pārstrukturēšanas atbalstam, ko var piešķirt ikvienam uzņēmumam, nevar pārsniegt 10 miljonus euro, ieskaitot atbalstu no citiem avotiem vai saskaņā ar citām shēmām.

| (83) | Turklāt jāievēro princips “vienreiz un pēdējoreiz”. Piemēro 16.3.3. iedaļā minēto noteikumu. |
| --- | --- |

(83)

Turklāt jāievēro princips “vienreiz un pēdējoreiz”. Piemēro 16.3.3. iedaļā minēto noteikumu.

| (84) | EBTA dalībvalstij par pasākumiem atsevišķi jāinformē Iestāde, ja viens uzņēmums pārņem cita uzņēmuma aktīvus, kurš jau ir saņēmis glābšanas vai pārstrukturēšanas atbalstu. |
| --- | --- |

(84)

EBTA dalībvalstij par pasākumiem atsevišķi jāinformē Iestāde, ja viens uzņēmums pārņem cita uzņēmuma aktīvus, kurš jau ir saņēmis glābšanas vai pārstrukturēšanas atbalstu.

16.4.6.   Uzraudzība un gada pārskati

| (85) | Atbalsta shēmām nepiemēro 48., 49. un 50. punktu. Tomēr viens no atbalsta apstiprinājuma nosacījumiem ir fakts, vai pārskati tiek sniegti par shēmas darbību, parasti reizi gadā un vai tajos ir ietverta Iestādes rīkojumos par standarta pārskatiem (22) precizētā informācija. Pārskatos arī jāietver visu saņēmēju uzņēmumu saraksts, par katru norādot šādu informāciju:






  a) | uzņēmuma nosaukums; |
| --- | --- | --- |

(85)

Atbalsta shēmām nepiemēro 48., 49. un 50. punktu. Tomēr viens no atbalsta apstiprinājuma nosacījumiem ir fakts, vai pārskati tiek sniegti par shēmas darbību, parasti reizi gadā un vai tajos ir ietverta Iestādes rīkojumos par standarta pārskatiem (22) precizētā informācija. Pārskatos arī jāietver visu saņēmēju uzņēmumu saraksts, par katru norādot šādu informāciju:

a)

uzņēmuma nosaukums;

| b) | uzņēmuma nozares kods, izmantojot NACE (23) nozares klasifikācijas trīsciparu kodus; |
| --- | --- |

b)

uzņēmuma nozares kods, izmantojot NACE (23) nozares klasifikācijas trīsciparu kodus;

| c) | darbinieku skaits; |
| --- | --- |

c)

darbinieku skaits;

| d) | gada apgrozījums un bilances vērtība; |
| --- | --- |

d)

gada apgrozījums un bilances vērtība;

| e) | piešķirtā atbalsta apjoms; |
| --- | --- |

e)

piešķirtā atbalsta apjoms;

| f) | saņēmēja ieguldījuma apjoms un forma; |
| --- | --- |

f)

saņēmēja ieguldījuma apjoms un forma;

| g) | kompensējošo pasākumu forma un pakāpe (ja iespējams); |
| --- | --- |

g)

kompensējošo pasākumu forma un pakāpe (ja iespējams);

| h) | iepriekš saņemtie pārstrukturēšanas atbalsti vai citi atbalsti, ko uzskata par pārstrukturēšanas atbalstu (ja tādi ir); |
| --- | --- |

h)

iepriekš saņemtie pārstrukturēšanas atbalsti vai citi atbalsti, ko uzskata par pārstrukturēšanas atbalstu (ja tādi ir);

| i) | vai saņēmēja uzņēmums ticis likvidēts vai bijis subjekts kolektīvā maksātnespējas prāvā pirms pārstrukturēšanas perioda beigām. |
| --- | --- |

i)

vai saņēmēja uzņēmums ticis likvidēts vai bijis subjekts kolektīvā maksātnespējas prāvā pirms pārstrukturēšanas perioda beigām.

16.5.   Uzraudzības un tiesas līguma 3. protokola I daļas 1. panta 1. punktā minētie atbilstošie pasākumi

| (86) | Nosūtot atsevišķu vēstuli saskaņā ar Uzraudzības un tiesas līguma 3. protokola I daļas 1. panta 1. punktu, Iestāde iesaka EBTA dalībvalstīm pieņemt atbilstošus pasākumus, kas minēti 87.–88. punktā un attiecas uz dalībvalstīs pastāvošajām atbalsta shēmām. Iestāde atļauj ikvienu turpmāku shēmu tikai tad, ja tiek nodrošināta atbilstība šiem noteikumiem. |
| --- | --- |

(86)

Nosūtot atsevišķu vēstuli saskaņā ar Uzraudzības un tiesas līguma 3. protokola I daļas 1. panta 1. punktu, Iestāde iesaka EBTA dalībvalstīm pieņemt atbilstošus pasākumus, kas minēti 87.–88. punktā un attiecas uz dalībvalstīs pastāvošajām atbalsta shēmām. Iestāde atļauj ikvienu turpmāku shēmu tikai tad, ja tiek nodrošināta atbilstība šiem noteikumiem.

| (87) | EBTA dalībvalstis, kuras ir pieņēmušas Iestādes priekšlikumu, atbilstoši šīm pamatnostādnēm pielāgo savas pastāvošās atbalsta shēmas, kuras ir spēkā sešus mēnešus pēc pieņemšanas. |
| --- | --- |

(87)

EBTA dalībvalstis, kuras ir pieņēmušas Iestādes priekšlikumu, atbilstoši šīm pamatnostādnēm pielāgo savas pastāvošās atbalsta shēmas, kuras ir spēkā sešus mēnešus pēc pieņemšanas.

| (88) | Mēneša laikā pēc tam, kad saņemta vēstule ar ieteikumu par atbilstošiem pasākumiem, EBTA dalībvalstīm jānorāda, ka tās ir akceptējušas atbilstošos pasākumus. |
| --- | --- |

(88)

Mēneša laikā pēc tam, kad saņemta vēstule ar ieteikumu par atbilstošiem pasākumiem, EBTA dalībvalstīm jānorāda, ka tās ir akceptējušas atbilstošos pasākumus.

16.6.   Piemērošanas diena un ilgums

| (89) | Šīs pamatnostādnes stājas spēkā to pieņemšanas dienā. Tās ir spēkā piecus gadus, ja vien kāds jauns lēmums nenosaka citādi. |
| --- | --- |

(89)

Šīs pamatnostādnes stājas spēkā to pieņemšanas dienā. Tās ir spēkā piecus gadus, ja vien kāds jauns lēmums nenosaka citādi.

| (90) | Paziņojumi, kurus Iestāde reģistrējusi pirms pieņemšanas dienas, jāpārbauda, ņemot vērā paziņojuma laikā spēkā esošos kritērijus. |
| --- | --- |

(90)

Paziņojumi, kurus Iestāde reģistrējusi pirms pieņemšanas dienas, jāpārbauda, ņemot vērā paziņojuma laikā spēkā esošos kritērijus.

| (91) | Pamatojoties uz šīm pamatnostādnēm, Iestāde pārbauda, lai ikviens glābšanas atbalsts, kas piešķirts bez Iestādes atļaujas un tādēļ pārkāpj Uzraudzības un tiesas līguma 3. protokola I daļas 1. panta 3. punktu, būtu saderīgs ar EEZ līgumu, ja kāda atbalsta daļa vai viss atbalsts piešķirts pēc šo pamatnostādņu publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī un tā EEZ pielikumā. Visos citos gadījumos tā veic pārbaudi, pamatojoties uz pamatnostādnēm, kuras piemērotas atbalsta piešķiršanas laikā. |
| --- | --- |

(91)

Pamatojoties uz šīm pamatnostādnēm, Iestāde pārbauda, lai ikviens glābšanas atbalsts, kas piešķirts bez Iestādes atļaujas un tādēļ pārkāpj Uzraudzības un tiesas līguma 3. protokola I daļas 1. panta 3. punktu, būtu saderīgs ar EEZ līgumu, ja kāda atbalsta daļa vai viss atbalsts piešķirts pēc šo pamatnostādņu publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī un tā EEZ pielikumā. Visos citos gadījumos tā veic pārbaudi, pamatojoties uz pamatnostādnēm, kuras piemērotas atbalsta piešķiršanas laikā.

---

(1)  Šī nodaļa atbilst Kopienas pamatnostādnēm par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (OV C 244, 1.10.2004., 1. lpp.).

1

(2)  Pieņemts 1994. gada 19. janvārī, publicēts OV L 231, 3.9.1994., 1. lpp., un tās pašas dienas EEZ pielikumā Nr. 32.

2

(3)  Pieņemts 1999. gada 16. decembrī, publicēts OV L 274, 26.10.2000. un tās pašas dienas EEZ pielikumā Nr. 48.

3

(4)  Atbilstošajā Kopienas paziņojumā teikts, ka Komisijai šķiet pamatoti veikt tālāku rūpīgu pētījumu par izkropļojumiem, kurus rada atbalsts glābšanas un pārstrukturēšanas darbībām, ņemot vērā secinājumus pēc Eiropadomes tikšanās Stokholmā 2001. gada 23. un 24. martā un Barselonā 2002. gada 15. un 16. martā, kurā dalībvalstis tika aicinātas arī turpmāk samazināt valsts atbalstu procentos no IKP un to novirzīt līdzvērtīgākiem kopēju interešu mērķiem, tanī skaitā izlīdzināšanai. Šis paziņojums atbilst Eiropadomes secinājumiem pēc sanāksmes 2000. gada 23. un 24. martā Lisabonā, kuru mērķis ir palielināt Eiropas ekonomikas konkurētspēju.

4

(5)  Tas īpaši attiecas uz uzņēmumiem, kas minēti Padomes Direktīvas 78/660/EEK 1. panta 1. punkta pirmajā apakšpunktā (OV L 222, 14.8.1978., 11. lpp.), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/51/EK (OV L 178, 17.7.2003., 16. lpp.) un iestrādāti EEZ līguma XXII pielikuma 4. punktā, kas pieņemts ar Apvienotās komitejas Lēmumu Nr. 176/2003 (OV L 88, 25.3.2004., 53. lpp., un EEZ pielikums Nr. 15, 25.3.2004., 14. lpp.).

5

(6)  Analogi Otrajai Padomes Direktīvai 77/91/EEK (OV L 26, 31.1.1977., 1. lpp.), kurā pēdējie grozījumi veikti ar 2003. gada Pievienošanās aktu. Iestrādāts EEZ līguma XXII pielikuma 2. punktā, pieņemot EEZ paplašināšanas līgumu.

6

(7)  Tas īpaši attiecas uz uzņēmumiem, kas minēti Direktīvas 78/660/EEK 1. panta 1. punkta otrajā apakšpunktā (OV L 222, 14.8.1978., 11. lpp.), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/51/EK (OV L 178, 17.7.2003., 16. lpp.) un iestrādāti EEZ līguma XXII pielikuma 4. punktā, kas pieņemts ar Apvienotās komitejas Lēmumu Nr. 176/2003 (OV L 88, 25.3.2004., 53. lpp., un EEZ pielikums Nr. 15, 25.3.2004., 14. lpp.).

7

(8)  Lai noteiktu, vai uzņēmums ir neatkarīgs vai grupas daļa, jāņem vērā kritēriji, kas noteikti Komisijas Regulas (EK) Nr. 68/2001 (OV L 10, 13.1.2001., 20. lpp.) I pielikumā, kurā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 363/2004 (OV L 63, 28.2.2004., 20. lpp.) un ar Apvienotās komitejas Lēmumu Nr. 131/2004 (OV L 64, 10.3.2005., 67. lpp.) iestrādāti EEZ līguma XV pielikuma 1. punkta d) apakšpunktā.

8

(9)  Šāda rakstura īpaši noteikumi ir aviācijas nozarē. Sk. šo pamatnostādņu 30. nodaļu.

9

(10)  EBTA dalībvalstu Līgums par uzraudzības iestādes un tiesas izveidošanu (“Uzraudzības un tiesas līgums”) (OV L 344, 31.12.1994., 1. lpp.).

10

(11)  Lieta Nr. C-355/95 P, Textilwerke Deggendorf pret Komisiju un citiem [1997] ECR I-2549.

11

Textilwerke Deggendorf pret Komisiju un citiem

(12)  Izņēmums var būt glābšanas atbalsts banku nozarē, lai attiecīgās kredītiestādes varētu kādu laiku turpināt bankas darbību saskaņā ar spēkā esošo piesardzīgo likumdošanu (Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2000/12/EK (OV L 126, 26.5.2000., 1. lpp.), kas ar Apvienotās komitejas Lēmumu Nr. 15/2001 iestrādāta EEZ līguma IX pielikuma 14. punktā (OV L 117, 26.4.2001., 13. lpp., un EEZ pielikums Nr. 22, 26.4.2001., 8. lpp.)). Jebkurā gadījumā atbalstam, kas piešķirts ne kā aizdevuma garantija vai aizdevums un kas atbilst a) punktā minētajiem nosacījumiem, jāatbilst vispārējiem glābšanas atbalsta principiem un tā ietvaros nevar būt strukturāli finanšu pasākumi, kas attiecas uz bankas pašu kapitālu. Ikviens atbalsts, kas piešķirts ne kā aizdevuma garantija vai aizdevums un atbilst a) punktā minētajiem nosacījumiem, tiks ņemts vērā, pārbaudot ikvienu pārstrukturēšanas plānā iekļautu kompensējošu pasākumu atbilstoši 37.–41. punktam.

12

(13)  Iestāde var ņemt vērā arī to, vai attiecīgais uzņēmums ir vidējs vai liels uzņēmums.

13

(14)  Daudznozaru pamatnostādņu par reģionālo palīdzību lieliem ieguldījumu projektiem 26.A nodaļa; pamatnostādnes pieņemtas 2002. gada 18. decembrī (vēl nav publicētas), un pēdējie grozījumi veikti 2004. gada 17. martā (vēl nav publicēti).

14

(15)  Šādos gadījumos Iestāde atļauj atbalstu tikai pārstrukturēšanas sociālo izmaksu atvieglošanai atbilstoši 16.3.2.6. iedaļai un vides atbalstu piesārņoto vietu attīrīšanai, kuras pretējā gadījumā tiktu pamestas.

15

(16)  Sk. 6. punktu. Šajā minimālajā ieguldījumā nedrīkst iekļaut atbalstu. Tas neattiecas uz gadījumiem, kad, piemēram, aizņēmumam ir procentu likmes subsīdija vai to pamato valdības garantijas ar atbalsta elementiem.

16

(17)  Sk. 9. punkta c) apakšpunktu.

17

(18)  Saskaņā ar definīciju Komisijas Ieteikumā 2003/361/EK (OV L 124, 20.5.2003., 36. lpp.), kas iestrādāta EEZ līgumā ar EEZ Apvienotās komitejas Lēmumu Nr. 131/2004 (nav publicēts). Līdz 2004. gada 31. decembrim attiecīgajai definīcijai jāatrodas Komisijas Ieteikumā 96/280/EK (OV L 107, 30.4.1996., 4. lpp.). Definīciju var atrast arī Komisijas 2001. gada 12. janvāra Regulas (EK) Nr. 70/2001 par EK Līguma 87. un 88. panta piemērošanu, sniedzot valsts atbalstu maziem un vidējiem uzņēmumiem, pielikumā (OV L 10, 13.1.2001., 33. lpp.), kas iestrādāts EEZ līguma XV pielikuma 1. punkta f) apakšpunktā ar EEZ Apvienotās komitejas 2002. gada 25. jūnija Lēmumu Nr. 88/2002, ar ko groza EEZ līguma XV pielikumu (Valsts atbalsts) (OV L 266, 3.10.2002., 56. lpp., un EEZ papildinājums Nr. 49, 3.10.2002., 42. lpp.).

18

(19)  Savā spriedumā lietā Nr. C-241/94, Francija pret Komisiju [1996] (ECR I-4551) (Kimberly Clark Sopalin), Eiropas Kopienu Tiesa apstiprināja, ka Francijas iestādes, pēc saviem ieskatiem īstenojot finansēšanas sistēmu ar Nacionālā nodarbinātības fonda starpniecību, bija atbildīgas par to, ka daži uzņēmumi nonāca labvēlīgākā situācijā nekā citi, un tādēļ šī sistēma uzskatāma par atbalstu EK Līguma 87. panta 1. punkta nozīmē (tiesas spriedums neapšaubīja Komisijas secinājumu, ka atbalsts bija saderīgs ar kopējo tirgu).

19

Francija pret Komisiju

Kimberly Clark Sopalin

(20)  Attiecībā uz atbalstu bez paziņojuma Iestāde savā vērtējumā ņem vērā iespēju, ka atbalstu varēja pasludināt kā saderīgu ar EEZ līgumu, nevis kā glābšanas vai pārstrukturēšanas atbalstu.

20

(21)  Apstākļus uzskata par neparedzamiem, ja uzņēmuma vadība tos nekādi nav varējusi gaidīt, sagatavojot pārstrukturēšanas plānu, un tie nav radušies ne uzņēmuma vadības nevērības vai kļūdu dēļ, ne arī tās grupas lēmumu dēļ, kurai uzņēmums pieder.

21

(22)  Sk. EBTA Uzraudzības iestādes 2004. gada 14. jūlija Lēmuma 195/04/COL par Uzraudzības un tiesas līguma 3. protokola II daļas 27. panta noteikumu īstenošanu (nav publicēts) III pielikumu A un B (standartizētas pārskatu formas esošajam valsts atbalstam).

22

(23)  Statistikas klasifikācija par ekonomiskām darbībām Eiropas Kopienā, ko publicē Eiropas Kopienu Statistikas birojs.

23

PIELIKUMS

Formula (1), ar kuru aprēķina maksimālo glābšanas atbalsta apjomu, lai atbalstam varētu piemērot vienkāršoto procedūru:

Formula

Formulas pamatā ir uzņēmuma darbības rezultāti (PPPN – peļņa pirms procentiem un nodokļiem), kas reģistrēti gadā pirms atbalsta piešķiršanas/paziņošanas (norādīts kā t). Šai summai jāpieskaita nolietojums. Tad summai pieskaita izmaiņas apgrozāmajā kapitālā. Izmaiņas apgrozāmajā kapitālā aprēķina kā starpību starp apgrozāmajiem līdzekļiem un īstermiņa saistībām (2) par pēdējiem noslēgtajiem uzskaites periodiem. Tāpat, ja būtu uzkrājumi darbības rezultāta līmenī, tie skaidri jānorāda un rezultāts nav jāiekļauj šajos uzkrājumos.

Formulas mērķis ir novērtēt negatīvo uzņēmuma darbības naudas plūsmu gadā pirms atbalsta izmantošanas (vai pirms atbalsta piešķiršanas, ja saistībā ar atbalstu nav iesniegts paziņojums). Puse no šīs summas saglabā uzņēmuma darbību sešus mēnešus. Tādējādi formulas rezultātu dala ar divi.

Šo formulu var piemērot tikai tad, ja rezultāts ir negatīva summa.

Ja rezultāts ir lielāks par 0, jāsniedz detalizēts paskaidrojums, kas apliecina, ka uzņēmums atbilst 9.–10. punkta definīcijai par grūtībās nonākušu uzņēmumu.

Piemērs:

| Peļņa pirms procentiem un nodokļiem (milj. euro) | (12) |
| --- | --- |
| Nolietojums (milj. euro) | 2 |

Peļņa pirms procentiem un nodokļiem (milj. euro)

(12)

Nolietojums (milj. euro)

2

| Bilance
  (milj. euro) | 31. decembris, t–1 | 31. decembris, t |
| --- | --- | --- |
| Apgrozāmie līdzekļi |
| Nauda vai naudas ekvivalenti | 10 | 5 |
| Debitoru parādi | 30 | 20 |
| Krājumi | 50 | 45 |
| Avansa izdevumi | 20 | 10 |
| Citi apgrozāmie līdzekļi | 20 | 20 |
| Kopā apgrozāmie līdzekļi | 130 | 100 |
| Īstermiņa saistības |
| Kreditoru parādi | 20 | 25 |
| Uzkrātie izdevumi | 15 | 10 |
| Atliktais ienākums | 5 | 5 |
| Kopā īstermiņa saistības | 40 | 40 |
| Apgrozāmais kapitāls | 90 | 60 |
| Izmaiņas apgrozāmajā kapitālā | (30) | |

Bilance

(milj. euro)

31. decembris, t–1

31. decembris, t

Apgrozāmie līdzekļi

Nauda vai naudas ekvivalenti

10

5

Debitoru parādi

30

20

Krājumi

50

45

Avansa izdevumi

20

10

Citi apgrozāmie līdzekļi

20

20

Kopā apgrozāmie līdzekļi

130

100

Īstermiņa saistības

Kreditoru parādi

20

25

Uzkrātie izdevumi

15

10

Atliktais ienākums

5

5

Kopā īstermiņa saistības

40

40

Apgrozāmais kapitāls

90

60

Izmaiņas apgrozāmajā kapitālā

(30)

Glābšanas atbalsta maksimālais apjoms = [– 12 + 2 + (– 30)]/2 = – 20 miljoni euro

Tā kā pēc formulas iegūtais rezultāts ir lielāks nekā 10 miljoni euro, nevar izmantot 29. punktā izklāstīto vienkāršoto procedūru. Ja šī summa tiek pārsniegta, EBTA dalībvalstij jāsniedz paskaidrojums par to, kā ir noteiktas uzņēmumam vajadzīgās naudas plūsmas nākotnē un glābšanas atbalsta apjoms.”

---

(1)  PPPN (peļņa pirms procentiem un nodokļiem, kas norādīta tā pārskatā par gadu pirms atbalsta izmantošanas, norādīta kā t), jāpieskaita nolietojums tajā pašā periodā, izmaiņas apgrozāmajā kapitālā 2 gadu laikā (gadu pirms atbalsta izmantošanas un nākamajā gadā); rezultātu dala ar divi, lai noteiktu summu sešu mēnešu laikā, t. i., parasto periodu glābšanas atbalsta atļaušanai.

(2)  Apgrozāmie līdzekļi: likvīdi naudas līdzekļi, debitoru parādi (klientu un debitoru rēķini), citi apgrozāmie līdzekļi un avansa izdevumi, krājumi. Īstermiņa saistības: finanšu parāds, apmaksājamie tirdzniecības rēķini (piegādātāju un kreditoru rēķini) un citas īstermiņa saistības, atliktais ienākums, citas uzkrātās saistības, nodokļu saistības.

---

Labojums

| 28.4.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 107/44 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 107/44

---

Labojums Padomes Regulai (EK) Nr. 2143/2004 (2004. gada 13. decembris), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 74/2004, ar ko Indijas izcelsmes kokvilnas gultas veļas importam nosaka galīgo kompensācijas maksājumu

(
  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 370, 2004. gada 17. decembris
  )

2. lappusē, 1. pantā, eksportētāju/ražotāju sarakstā, kreisajā kolonnā

tekstu:

“Synergy”

lasīt kā:

“Synergy Lifestyles Pvt. Ltd.”.

---