# Uradni list L 35/8. f

| | ISSN 1725-5155 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 35 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 488. februar 2005 |

ISSN 1725-5155

Uradni list

Evropske unije

L 35

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 488. februar 2005

---

| Vsebina | | I   Akti, katerih objava je obvezna | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 183/2005 z dne 12. januarja 2005 o zahtevah glede higiene krme (
  1
  ) | 1 |
| | * | Uredba (ES) št. 184/2005 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. januarja 2005 o statistiki Skupnosti glede plačilne bilance, mednarodne trgovine s storitvami in neposrednih tujih naložb | 23 |

Vsebina

I   Akti, katerih objava je obvezna

Stran

*

Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 183/2005 z dne 12. januarja 2005 o zahtevah glede higiene krme (
  1
  )

1

1

*

Uredba (ES) št. 184/2005 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. januarja 2005 o statistiki Skupnosti glede plačilne bilance, mednarodne trgovine s storitvami in neposrednih tujih naložb

23

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Akti, katerih objava je obvezna

| 8.2.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 35/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 35/1

---

UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA (ES) št. 183/2005

z dne 12. januarja 2005

o zahtevah glede higiene krme

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti členov 37(2) in 152(4)(b) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju predloga mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

po posvetovanju z Odborom regij,

v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Živinoreja ima zelo pomembno vlogo v kmetijskem sektorju Skupnosti. Zadovoljivi rezultati te dejavnosti so v veliki meri odvisni od uporabe varne in kakovostne krme. |
| --- | --- |

(1)

Živinoreja ima zelo pomembno vlogo v kmetijskem sektorju Skupnosti. Zadovoljivi rezultati te dejavnosti so v veliki meri odvisni od uporabe varne in kakovostne krme.

| (2) | Zasledovanje visoke ravni varovanja zdravja ljudi in živali je eden izmed osnovnih ciljev živilske zakonodaje, kakor je določena v Uredbi Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 178/2002 z dne 28. januarja 2002 o določitvi splošnih načel in zahtevah živilske zakonodaje, ustanovitvi Evropske agencije za varnost hrane in postopkih, ki zadevajo varnost hrane (3). Ta uredba določa tudi druga skupna načela in opredelitve pojmov za nacionalno živilsko zakonodajo in živilsko zakonodajo Skupnosti, vključno s ciljem doseči prosti pretok krme v Skupnosti. |
| --- | --- |

(2)

Zasledovanje visoke ravni varovanja zdravja ljudi in živali je eden izmed osnovnih ciljev živilske zakonodaje, kakor je določena v Uredbi Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 178/2002 z dne 28. januarja 2002 o določitvi splošnih načel in zahtevah živilske zakonodaje, ustanovitvi Evropske agencije za varnost hrane in postopkih, ki zadevajo varnost hrane (3). Ta uredba določa tudi druga skupna načela in opredelitve pojmov za nacionalno živilsko zakonodajo in živilsko zakonodajo Skupnosti, vključno s ciljem doseči prosti pretok krme v Skupnosti.

| (3) | Direktiva Sveta 95/69/ES (4) je določila pogoje in podrobne določbe, ki veljajo za nekatere vrste obratov in posrednikov v sektorju za prehrano živali, da bi jim omogočila izvajanje njihovih dejavnosti. Izkušnje so pokazale, da ti pogoji in podrobne določbe predstavljajo trdno osnovo za zagotavljanje varnosti krme. Ta direktiva je tudi določila pogoje za odobritev obratov, ki izdelujejo določene snovi iz Direktive Sveta 82/471/EGS z dne 30. junija 1982 o nekaterih proizvodih, ki se uporabljajo v prehrani živali (5). |
| --- | --- |

(3)

Direktiva Sveta 95/69/ES (4) je določila pogoje in podrobne določbe, ki veljajo za nekatere vrste obratov in posrednikov v sektorju za prehrano živali, da bi jim omogočila izvajanje njihovih dejavnosti. Izkušnje so pokazale, da ti pogoji in podrobne določbe predstavljajo trdno osnovo za zagotavljanje varnosti krme. Ta direktiva je tudi določila pogoje za odobritev obratov, ki izdelujejo določene snovi iz Direktive Sveta 82/471/EGS z dne 30. junija 1982 o nekaterih proizvodih, ki se uporabljajo v prehrani živali (5).

| (4) | Direktiva Komisije 98/51/ES z dne 9. julija 1998 o določitvi nekaterih ukrepov za izvajanje Direktive Sveta 95/69/ES o določitvi pogojev in določb za odobritev in registracijo nekaterih obratov in posrednikov, delujočih v sektorju krme za živali (6), je določila nekatere ukrepe, vključno z ureditvijo za uvoz iz tretjih držav. |
| --- | --- |

(4)

Direktiva Komisije 98/51/ES z dne 9. julija 1998 o določitvi nekaterih ukrepov za izvajanje Direktive Sveta 95/69/ES o določitvi pogojev in določb za odobritev in registracijo nekaterih obratov in posrednikov, delujočih v sektorju krme za živali (6), je določila nekatere ukrepe, vključno z ureditvijo za uvoz iz tretjih držav.

| (5) | Izkušnje so pokazale tudi, da je nujno zagotoviti, da vse dejavnosti poslovanja s krmo, vključno z ribogojstvom, delujejo v skladu z usklajenimi varnostnimi zahtevami in da je nujno opraviti splošen pregled, da se upošteva potreba po zagotavljanju višje ravni varovanja zdravja ljudi, živali in okolja. |
| --- | --- |

(5)

Izkušnje so pokazale tudi, da je nujno zagotoviti, da vse dejavnosti poslovanja s krmo, vključno z ribogojstvom, delujejo v skladu z usklajenimi varnostnimi zahtevami in da je nujno opraviti splošen pregled, da se upošteva potreba po zagotavljanju višje ravni varovanja zdravja ljudi, živali in okolja.

| (6) | Glavni cilj novih higienskih pravil, ki so določena v tej uredbi, je zagotoviti visoko raven zaščite potrošnikov glede varnosti živil in krme, zlasti ob upoštevanju naslednjih načel:






  (a) | osnovno odgovornost za varnost krme nosi nosilec dejavnosti poslovanja s krmo; |
| --- | --- | --- |

(6)

Glavni cilj novih higienskih pravil, ki so določena v tej uredbi, je zagotoviti visoko raven zaščite potrošnikov glede varnosti živil in krme, zlasti ob upoštevanju naslednjih načel:

(a)

osnovno odgovornost za varnost krme nosi nosilec dejavnosti poslovanja s krmo;

| (b) | potrebno je zagotavljati varnost krme skozi celotno živilsko verigo, začenši s primarno pridelavo krme do vključno krmljenja živali za prehrano; |
| --- | --- |

(b)

potrebno je zagotavljati varnost krme skozi celotno živilsko verigo, začenši s primarno pridelavo krme do vključno krmljenja živali za prehrano;

| (c) | splošno izvajanje postopkov na podlagi načel analize tveganj in kritičnih nadzornih točk (HACCP) skupaj z uporabo dobre higienske prakse, mora okrepiti odgovornost nosilcev dejavnosti poslovanja s krmo; |
| --- | --- |

(c)

splošno izvajanje postopkov na podlagi načel analize tveganj in kritičnih nadzornih točk (HACCP) skupaj z uporabo dobre higienske prakse, mora okrepiti odgovornost nosilcev dejavnosti poslovanja s krmo;

| (d) | navodila za dobro prakso so koristen instrument, ki nosilcem dejavnosti poslovanja s krmo pomaga, da na vseh ravneh krmne verige upoštevajo higienska pravila in uporabljajo načela HACCP; |
| --- | --- |

(d)

navodila za dobro prakso so koristen instrument, ki nosilcem dejavnosti poslovanja s krmo pomaga, da na vseh ravneh krmne verige upoštevajo higienska pravila in uporabljajo načela HACCP;

| (e) | določitev mikrobioloških meril na podlagi znanstvenih meril tveganja; |
| --- | --- |

(e)

določitev mikrobioloških meril na podlagi znanstvenih meril tveganja;

| (f) | potrebno je zagotavljati, da uvožena krma dosega vsaj enak standard kakor krma, proizvedena v Skupnosti. |
| --- | --- |

(f)

potrebno je zagotavljati, da uvožena krma dosega vsaj enak standard kakor krma, proizvedena v Skupnosti.

| (7) | Da bi zagotovili popolno uporabo sistema registracije in odobritve pri vseh nosilcih dejavnosti poslovanja s krmo in posledično zagotovili popolno sledljivost, je smiselno zagotoviti, da pridobivajo in uporabljajo krmo samo iz obratov, ki so registrirani in/ali odobreni v skladu s to uredbo. |
| --- | --- |

(7)

Da bi zagotovili popolno uporabo sistema registracije in odobritve pri vseh nosilcih dejavnosti poslovanja s krmo in posledično zagotovili popolno sledljivost, je smiselno zagotoviti, da pridobivajo in uporabljajo krmo samo iz obratov, ki so registrirani in/ali odobreni v skladu s to uredbo.

| (8) | Da bi zagotovili varnost krme od, in vključno s primarno pridelavo krme, do vključno njenega dajanja na trg ali izvoza, je potreben celosten pristop. Primarna pridelava krme vključuje proizvode, ki so podvrženi samo preprosti fizični obdelavi, kakor je čiščenje, pakiranje, shranjevanje, naravno sušenje ali siliranje. |
| --- | --- |

(8)

Da bi zagotovili varnost krme od, in vključno s primarno pridelavo krme, do vključno njenega dajanja na trg ali izvoza, je potreben celosten pristop. Primarna pridelava krme vključuje proizvode, ki so podvrženi samo preprosti fizični obdelavi, kakor je čiščenje, pakiranje, shranjevanje, naravno sušenje ali siliranje.

| (9) | V skladu z načeli sorazmernosti in subsidiarnosti naj se predpisi Skupnosti ne uporabljajo za nekatere primere zasebne domače proizvodnje krme in krmljenje nekaterih živali niti za neposredno oskrbo z majhnimi količinami krme iz primarne pridelave na lokalni ravni niti za trgovino na drobno s hrano za hišne živali. |
| --- | --- |

(9)

V skladu z načeli sorazmernosti in subsidiarnosti naj se predpisi Skupnosti ne uporabljajo za nekatere primere zasebne domače proizvodnje krme in krmljenje nekaterih živali niti za neposredno oskrbo z majhnimi količinami krme iz primarne pridelave na lokalni ravni niti za trgovino na drobno s hrano za hišne živali.

| (10) | Tveganja v zvezi s krmo, ki so prisotna na ravni primarne pridelave krme, je treba opredeliti in ustrezno nadzirati, da bi zagotovili izpolnjevanje ciljev te uredbe. Temeljna načela te uredbe se naj zato uporabljajo za kmetije, ki krmo izdelujejo izključno zaradi zahtev lastne proizvodnje, in kmetije, ki krmo dajejo na trg. Upoštevati je treba, da je tveganje manjše, če se krma proizvaja in uporablja za hranjenje živali, ki se uporabljajo samo za domačo porabo, ali za živali, ki se sploh ne uporabljajo za prehrano. Trgovina z majhnimi količinami krmnih proizvodov na lokalni ravni in trgovina na drobno s hrano za hišne živali se v okviru te uredbe obravnavata posebej. |
| --- | --- |

(10)

Tveganja v zvezi s krmo, ki so prisotna na ravni primarne pridelave krme, je treba opredeliti in ustrezno nadzirati, da bi zagotovili izpolnjevanje ciljev te uredbe. Temeljna načela te uredbe se naj zato uporabljajo za kmetije, ki krmo izdelujejo izključno zaradi zahtev lastne proizvodnje, in kmetije, ki krmo dajejo na trg. Upoštevati je treba, da je tveganje manjše, če se krma proizvaja in uporablja za hranjenje živali, ki se uporabljajo samo za domačo porabo, ali za živali, ki se sploh ne uporabljajo za prehrano. Trgovina z majhnimi količinami krmnih proizvodov na lokalni ravni in trgovina na drobno s hrano za hišne živali se v okviru te uredbe obravnavata posebej.

| (11) | Uporaba načel HACCP za primarno pridelavo krme je srednjeročni cilj evropske zakonodaje o higieni. Toda navodila za dobro prakso bi morala že spodbujati uporabo ustreznih higienskih zahtev. |
| --- | --- |

(11)

Uporaba načel HACCP za primarno pridelavo krme je srednjeročni cilj evropske zakonodaje o higieni. Toda navodila za dobro prakso bi morala že spodbujati uporabo ustreznih higienskih zahtev.

| (12) | Varnost krme je odvisna od številnih dejavnikov. Zakonodaja bi morala določati minimalne higienske zahteve. Uradni nadzor naj se uvede za preverjanje, če nosilci dejavnosti poslovanja s krmo te zahteve upoštevajo. Poleg tega naj bi nosilci dejavnosti poslovanja s krmo izvedli ukrepe ali sprejeli postopke za dosego visoke ravni varnosti krme. |
| --- | --- |

(12)

Varnost krme je odvisna od številnih dejavnikov. Zakonodaja bi morala določati minimalne higienske zahteve. Uradni nadzor naj se uvede za preverjanje, če nosilci dejavnosti poslovanja s krmo te zahteve upoštevajo. Poleg tega naj bi nosilci dejavnosti poslovanja s krmo izvedli ukrepe ali sprejeli postopke za dosego visoke ravni varnosti krme.

| (13) | Načela HACCP lahko nosilcem dejavnosti poslovanja s krmo pomagajo doseči višji standard varnosti krme. Načela HACCP naj se ne bi obravnavala kot metoda samourejanja in ne nadomestijo uradnega nadzora. |
| --- | --- |

(13)

Načela HACCP lahko nosilcem dejavnosti poslovanja s krmo pomagajo doseči višji standard varnosti krme. Načela HACCP naj se ne bi obravnavala kot metoda samourejanja in ne nadomestijo uradnega nadzora.

| (14) | Izvajanje načel HACCP zahteva popolno sodelovanje in predanost zaposlenih pri nosilcih dejavnosti poslovanja s krmo. |
| --- | --- |

(14)

Izvajanje načel HACCP zahteva popolno sodelovanje in predanost zaposlenih pri nosilcih dejavnosti poslovanja s krmo.

| (15) | Načela HACCP morajo pri proizvodnji krme upoštevati načela iz „Codex Alimentarius“, vendar mora v vseh situacijah omogočiti zadostno fleksibilnost. Za nekatere dejavnosti poslovanja s krmo ni mogoče opredeliti kritičnih kontrolnih točk in v nekaterih primerih lahko dobra praksa nadomesti spremljanje kritičnih kontrolnih točk. Podobno zahteva, da se postavijo „kritične meje“, kakor so opredeljene v „Codex Alimentarius“, ne zahteva pa, da se določi numerična meja v vsakem primeru. Zahteva, da se obdržijo dokumenti, kakor to določa omenjeni „Codex“, mora biti fleksibilna, tako da se izogne nepotrebnemu obremenjevanju zelo majhnih dejavnosti. Treba je zagotoviti, da za posle iz dejavnosti poslovanja s krmo na ravni primarne pridelave krme, vključno s povezanimi posli in mešanjem krme z dodatnimi krmili za izključne potrebe lastnega gospodarstva, ne velja obveznost upoštevanja načel HACCP. |
| --- | --- |

(15)

Načela HACCP morajo pri proizvodnji krme upoštevati načela iz „Codex Alimentarius“, vendar mora v vseh situacijah omogočiti zadostno fleksibilnost. Za nekatere dejavnosti poslovanja s krmo ni mogoče opredeliti kritičnih kontrolnih točk in v nekaterih primerih lahko dobra praksa nadomesti spremljanje kritičnih kontrolnih točk. Podobno zahteva, da se postavijo „kritične meje“, kakor so opredeljene v „Codex Alimentarius“, ne zahteva pa, da se določi numerična meja v vsakem primeru. Zahteva, da se obdržijo dokumenti, kakor to določa omenjeni „Codex“, mora biti fleksibilna, tako da se izogne nepotrebnemu obremenjevanju zelo majhnih dejavnosti. Treba je zagotoviti, da za posle iz dejavnosti poslovanja s krmo na ravni primarne pridelave krme, vključno s povezanimi posli in mešanjem krme z dodatnimi krmili za izključne potrebe lastnega gospodarstva, ne velja obveznost upoštevanja načel HACCP.

| (16) | Fleksibilnost je potrebna tudi za izpolnjevanje potreb dejavnosti poslovanja s krmo, ki se nahajajo v regijah s posebnimi geografskimi omejitvami, ali v zvezi s strukturnimi zahtevami. Vendar taka fleksibilnost ne sme ogrožati higienskih ciljev. Zagotoviti je treba razpravo s Stalnim odborom za prehranjevalno verigo in zdravje živali, če je to ustrezno. |
| --- | --- |

(16)

Fleksibilnost je potrebna tudi za izpolnjevanje potreb dejavnosti poslovanja s krmo, ki se nahajajo v regijah s posebnimi geografskimi omejitvami, ali v zvezi s strukturnimi zahtevami. Vendar taka fleksibilnost ne sme ogrožati higienskih ciljev. Zagotoviti je treba razpravo s Stalnim odborom za prehranjevalno verigo in zdravje živali, če je to ustrezno.

| (17) | Sistem registracije in odobritve s strani pristojnega organa države članice za vse dejavnosti poslovanja s krmo je primeren, da se zagotovi sledljivost od proizvajalca do končnega uporabnika in olajša izvajanje učinkovitega uradnega nadzora. Pristojni organi držav članic lahko obstoječe sisteme za zbiranje podatkov o dejavnostih poslovanja s krmo uporabi za vzpostavitev in izvajanje sistema, določenega v tej uredbi. |
| --- | --- |

(17)

Sistem registracije in odobritve s strani pristojnega organa države članice za vse dejavnosti poslovanja s krmo je primeren, da se zagotovi sledljivost od proizvajalca do končnega uporabnika in olajša izvajanje učinkovitega uradnega nadzora. Pristojni organi držav članic lahko obstoječe sisteme za zbiranje podatkov o dejavnostih poslovanja s krmo uporabi za vzpostavitev in izvajanje sistema, določenega v tej uredbi.

| (18) | Primerno je, da se za dejavnosti poslovanja s krmo, ki lahko predstavljajo večje tveganje pri proizvajanju krme, ohranja sistem odobritve. Predpisati je treba postopke za razširitev obstoječega področja uporabe sistema odobritve, kakor je opredeljen v Direktivi 95/69/ES. |
| --- | --- |

(18)

Primerno je, da se za dejavnosti poslovanja s krmo, ki lahko predstavljajo večje tveganje pri proizvajanju krme, ohranja sistem odobritve. Predpisati je treba postopke za razširitev obstoječega področja uporabe sistema odobritve, kakor je opredeljen v Direktivi 95/69/ES.

| (19) | Za odobritev in registracijo morajo dejavnosti poslovanja s krmo izpolnjevati več pogojev, ki zadevajo njihove posle glede objektov in naprav, opreme, zaposlenih, proizvodnje, kontrole kakovosti, shranjevanja in dokumentacije, da se zagotovijo tako varnost krme kot tudi sledljivost proizvoda. Zagotoviti je treba, da so ti pogoji različni, tako da ustrezajo različnim vrstam dejavnosti poslovanja s krmo. Državam članicam je treba dovoliti, da izdajo pogojno odobritev obratom, če se ob obisku na kraju samem izkaže, da obrat izpolnjuje vse zahteve glede infrastrukture in opreme. Vendar je primerno tudi določiti maksimalen čas za tako pogojno odobritev. |
| --- | --- |

(19)

Za odobritev in registracijo morajo dejavnosti poslovanja s krmo izpolnjevati več pogojev, ki zadevajo njihove posle glede objektov in naprav, opreme, zaposlenih, proizvodnje, kontrole kakovosti, shranjevanja in dokumentacije, da se zagotovijo tako varnost krme kot tudi sledljivost proizvoda. Zagotoviti je treba, da so ti pogoji različni, tako da ustrezajo različnim vrstam dejavnosti poslovanja s krmo. Državam članicam je treba dovoliti, da izdajo pogojno odobritev obratom, če se ob obisku na kraju samem izkaže, da obrat izpolnjuje vse zahteve glede infrastrukture in opreme. Vendar je primerno tudi določiti maksimalen čas za tako pogojno odobritev.

| (20) | Predpisati je treba začasen preklic, spremembo ali preklic registracije ali odobritve, če obrati spremenijo ali prenehajo opravljati svoje dejavnosti ali ne izpolnjujejo več pogojev, ki se nanašajo na njihovo dejavnost. |
| --- | --- |

(20)

Predpisati je treba začasen preklic, spremembo ali preklic registracije ali odobritve, če obrati spremenijo ali prenehajo opravljati svoje dejavnosti ali ne izpolnjujejo več pogojev, ki se nanašajo na njihovo dejavnost.

| (21) | Sledljivost krme in sestavin krme skozi celotno krmno verigo je bistven element zagotavljanja varnosti krme. Uredba (ES) št. 178/2002 vsebuje pravila o zagotavljanju sledljivosti krme in sestavin krme ter določa postopek za sprejem pravil za izvajanje, ki veljajo za nekatere sektorje. |
| --- | --- |

(21)

Sledljivost krme in sestavin krme skozi celotno krmno verigo je bistven element zagotavljanja varnosti krme. Uredba (ES) št. 178/2002 vsebuje pravila o zagotavljanju sledljivosti krme in sestavin krme ter določa postopek za sprejem pravil za izvajanje, ki veljajo za nekatere sektorje.

| (22) | Zaporedne krize v sektorju krme so pokazale, da ima lahko neučinkovitost na kateri koli stopnji krmne verige pomembne gospodarske posledice. Zaradi značilnosti proizvodnje krme in kompleksnosti distribucijske verige krme je umik krme s trga težaven. Stroški odpravljanja gospodarske škode pri krmni in živilski verigi se pogosto krijejo iz javnih sredstev. Odpravljanje te gospodarske posledice, tako da bi družba utrpela nizke stroške, bi lahko izboljšali, če bi bil nosilec, čigar dejavnost povzroča gospodarsko škodo v sektorju krme za živali, finančno odgovoren. Vendar bi lahko bila vzpostavitev splošnega obveznega sistema finančne odgovornosti in finančnih garancij, na primer z zavarovanjem, ki velja za vse nosilce dejavnosti poslovanja s krmo, neizvedljiva ali neustrezna. Komisija naj bi zato podrobneje preučila to vprašanje ob upoštevanju določb obstoječe zakonodaje glede odgovornosti na drugih področjih in obstoječih sistemov in prakse v državah članicah. V ta namen naj bi Komisija pripravila poročilo skupaj z zakonodajnimi predlogi, kadar je to primerno. |
| --- | --- |

(22)

Zaporedne krize v sektorju krme so pokazale, da ima lahko neučinkovitost na kateri koli stopnji krmne verige pomembne gospodarske posledice. Zaradi značilnosti proizvodnje krme in kompleksnosti distribucijske verige krme je umik krme s trga težaven. Stroški odpravljanja gospodarske škode pri krmni in živilski verigi se pogosto krijejo iz javnih sredstev. Odpravljanje te gospodarske posledice, tako da bi družba utrpela nizke stroške, bi lahko izboljšali, če bi bil nosilec, čigar dejavnost povzroča gospodarsko škodo v sektorju krme za živali, finančno odgovoren. Vendar bi lahko bila vzpostavitev splošnega obveznega sistema finančne odgovornosti in finančnih garancij, na primer z zavarovanjem, ki velja za vse nosilce dejavnosti poslovanja s krmo, neizvedljiva ali neustrezna. Komisija naj bi zato podrobneje preučila to vprašanje ob upoštevanju določb obstoječe zakonodaje glede odgovornosti na drugih področjih in obstoječih sistemov in prakse v državah članicah. V ta namen naj bi Komisija pripravila poročilo skupaj z zakonodajnimi predlogi, kadar je to primerno.

| (23) | Krma, uvožena v Skupnost, mora izpolnjevati splošne zahteve, določene v Uredbi (ES) št. 178/2002, in uvozne pogoje, opredeljene v Uredbi Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 882/2004, z dne 29. aprila 2004, o uradnem nadzoru za zagotovitev preverjanja skladnosti s predpisi o krmi in živilih, zdravstvenem varstvu živali in dobrega počutja živali (7). Da bi se izognili prekinitvi trgovanja, je primerno, da je do zaključka izvedbenih ukrepov uvoz odobren pod pogoji, določenimi v Direktivi 98/51/ES. |
| --- | --- |

(23)

Krma, uvožena v Skupnost, mora izpolnjevati splošne zahteve, določene v Uredbi (ES) št. 178/2002, in uvozne pogoje, opredeljene v Uredbi Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 882/2004, z dne 29. aprila 2004, o uradnem nadzoru za zagotovitev preverjanja skladnosti s predpisi o krmi in živilih, zdravstvenem varstvu živali in dobrega počutja živali (7). Da bi se izognili prekinitvi trgovanja, je primerno, da je do zaključka izvedbenih ukrepov uvoz odobren pod pogoji, določenimi v Direktivi 98/51/ES.

| (24) | Proizvodi Skupnosti, izvoženi v tretje države, morajo izpolnjevati splošne zahteve, določene v Uredbi (ES) št. 178/2002. |
| --- | --- |

(24)

Proizvodi Skupnosti, izvoženi v tretje države, morajo izpolnjevati splošne zahteve, določene v Uredbi (ES) št. 178/2002.

| (25) | Primerno je razširiti obseg uporabe sistema hitrega obveščanja o krmi in živilih, kakor je določen v Uredbi (ES) št. 178/2002, tako da bi vključeval tveganja zdravja živali ali okolja, izhajajoča iz krme, ki se uporablja za živali, ki niso za prehrano. |
| --- | --- |

(25)

Primerno je razširiti obseg uporabe sistema hitrega obveščanja o krmi in živilih, kakor je določen v Uredbi (ES) št. 178/2002, tako da bi vključeval tveganja zdravja živali ali okolja, izhajajoča iz krme, ki se uporablja za živali, ki niso za prehrano.

| (26) | Zakonodajo Skupnosti o higieni krme mora podpreti znanstveni nasvet. V ta namen se, kadar je to potrebno, posvetuje z Evropsko agencijo za varnost živil. |
| --- | --- |

(26)

Zakonodajo Skupnosti o higieni krme mora podpreti znanstveni nasvet. V ta namen se, kadar je to potrebno, posvetuje z Evropsko agencijo za varnost živil.

| (27) | Da bi upoštevali tehnološki in znanstveni napredek, je treba vzpostaviti tesno in učinkovito sodelovanje med Komisijo in državami članicami v okviru Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali. |
| --- | --- |

(27)

Da bi upoštevali tehnološki in znanstveni napredek, je treba vzpostaviti tesno in učinkovito sodelovanje med Komisijo in državami članicami v okviru Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali.

| (28) | Ta uredba upošteva mednarodne obveznosti, določene v Sanitarnem in fitosanitarnem sporazumu STO, in mednarodne standarde za varnost živil, vsebovane v Codexu Alimentariusu. |
| --- | --- |

(28)

Ta uredba upošteva mednarodne obveznosti, določene v Sanitarnem in fitosanitarnem sporazumu STO, in mednarodne standarde za varnost živil, vsebovane v Codexu Alimentariusu.

| (29) | Države članice naj določijo pravila o sankcijah za kršitve določb te uredbe in zagotovijo njihovo izvajanje. Take sankcije morajo biti učinkovite, sorazmerne in odvračilne. |
| --- | --- |

(29)

Države članice naj določijo pravila o sankcijah za kršitve določb te uredbe in zagotovijo njihovo izvajanje. Take sankcije morajo biti učinkovite, sorazmerne in odvračilne.

| (30) | Ukrepe, potrebne za izvajanje te uredbe, je treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (8). |
| --- | --- |

(30)

Ukrepe, potrebne za izvajanje te uredbe, je treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (8).

| (31) | Potrebno je predvideti odlog uporabe uredbe, da bi omogočili prilagoditev tistim dejavnostim poslovanja s krmo, na katere se nanaša uredba. |
| --- | --- |

(31)

Potrebno je predvideti odlog uporabe uredbe, da bi omogočili prilagoditev tistim dejavnostim poslovanja s krmo, na katere se nanaša uredba.

| (32) | Zato je treba Direktivi 95/69/ES in 98/51/ES razveljaviti – |
| --- | --- |

(32)

Zato je treba Direktivi 95/69/ES in 98/51/ES razveljaviti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

POGLAVJE I

PREDMET UREJANJA, PODROČJE UPORABE IN OPREDELITEV POJMOV

Člen 1

Predmet urejanja

Ta uredba določa:

| (a) | splošna pravila o higieni krme; |
| --- | --- |

(a)

splošna pravila o higieni krme;

| (b) | pogoje in določbe, ki zagotavljajo sledljivost krme; |
| --- | --- |

(b)

pogoje in določbe, ki zagotavljajo sledljivost krme;

| (c) | pogoje in določbe za registracijo in odobritev obratov. |
| --- | --- |

(c)

pogoje in določbe za registracijo in odobritev obratov.

Člen 2

Področje uporabe

1.   Ta uredba se uporablja za:

| (a) | dejavnosti nosilcev dejavnosti poslovanja s krmo na vseh stopnjah, od vključno primarne pridelave krme do vključno dajanja krme na trg; |
| --- | --- |

(a)

dejavnosti nosilcev dejavnosti poslovanja s krmo na vseh stopnjah, od vključno primarne pridelave krme do vključno dajanja krme na trg;

| (b) | krmljenje živali za prehrano; |
| --- | --- |

(b)

krmljenje živali za prehrano;

| (c) | uvoz krme iz in izvoz krme v tretje države. |
| --- | --- |

(c)

uvoz krme iz in izvoz krme v tretje države.

2.   Ta uredba se ne uporablja za:

| (a) | zasebno domačo proizvodnjo krme;






  (i) | za živali za prehrano, ki so za zasebno domačo porabo;
  in |
| --- | --- | --- |

(a)

zasebno domačo proizvodnjo krme;

(i)

za živali za prehrano, ki so za zasebno domačo porabo;

in

| (ii) | za živali, ki niso za prehrano; |
| --- | --- |

(ii)

za živali, ki niso za prehrano;

| (b) | krmljenje živali za prehrano, za zasebno domačo porabo ali za dejavnosti iz člena 1(2)(c) Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 852/2004 z dne 29. aprila 2004, o higieni živil (9); |
| --- | --- |

(b)

krmljenje živali za prehrano, za zasebno domačo porabo ali za dejavnosti iz člena 1(2)(c) Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 852/2004 z dne 29. aprila 2004, o higieni živil (9);

| (c) | krmljenje živali, ki niso za prehrano; |
| --- | --- |

(c)

krmljenje živali, ki niso za prehrano;

| (d) | neposredno oskrbo lokalnih kmetij z majhnimi količinami krme iz primarne pridelave na lokalni ravni proizvajalca za uporabo na teh kmetijah; |
| --- | --- |

(d)

neposredno oskrbo lokalnih kmetij z majhnimi količinami krme iz primarne pridelave na lokalni ravni proizvajalca za uporabo na teh kmetijah;

| (e) | trgovino na drobno s hrano za hišne živali. |
| --- | --- |

(e)

trgovino na drobno s hrano za hišne živali.

3.   Države članice lahko določijo pravila in navodila za dejavnosti iz odstavka 2. Taka nacionalna pravila in navodila zagotovijo, da se dosežejo cilji te uredbe.

Člen 3

Opredelitev pojmov

Za namene te uredbe se uporabljajo opredelitve pojmov iz Uredbe (ES) št. 178/2002 ob upoštevanju naslednjih posebnih opredelitev pojmov:

| (a) | „higiena krme“ pomeni ukrepe in pogoje, ki so potrebni za nadzor tveganj in zagotavljanje ustreznosti krme za prehrano živali ob upoštevanju predvidene uporabe; |
| --- | --- |

(a)

„higiena krme“ pomeni ukrepe in pogoje, ki so potrebni za nadzor tveganj in zagotavljanje ustreznosti krme za prehrano živali ob upoštevanju predvidene uporabe;

| (b) | „nosilec dejavnosti poslovanja s krmo“ je fizična ali pravna oseba, odgovorna za zagotavljanje izpolnjevanja zahtev te uredbe pri njeni dejavnosti poslovanja s krmo; |
| --- | --- |

(b)

„nosilec dejavnosti poslovanja s krmo“ je fizična ali pravna oseba, odgovorna za zagotavljanje izpolnjevanja zahtev te uredbe pri njeni dejavnosti poslovanja s krmo;

| (c) | „krmni dodatki“ pomenijo snovi ali mikroorganizme, odobrene v skladu z Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1831/2003 z dne 22. septembra 2003 o dodatkih za uporabo v prehrani živali (10); |
| --- | --- |

(c)

„krmni dodatki“ pomenijo snovi ali mikroorganizme, odobrene v skladu z Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1831/2003 z dne 22. septembra 2003 o dodatkih za uporabo v prehrani živali (10);

| (d) | „obrat“ pomeni katero koli enoto z dejavnostjo poslovanja s krmo; |
| --- | --- |

(d)

„obrat“ pomeni katero koli enoto z dejavnostjo poslovanja s krmo;

| (e) | „pristojni organ“ pomeni organ države članice ali tretje države, določen za izvajanje uradnega nadzora; |
| --- | --- |

(e)

„pristojni organ“ pomeni organ države članice ali tretje države, določen za izvajanje uradnega nadzora;

| (f) | „primarna pridelava krme“ pomeni proizvodnjo kmetijskih proizvodov, vključno s pridelavo, žetjem, molžo, gojenjem živali (pred zakolom) ali ribarjenjem za pridobitev izključno proizvodov, ki po žetvi, pobiranju ali ujetju niso podvrženi nobenemu drugemu postopku, razen enostavni fizični obdelavi. |
| --- | --- |

(f)

„primarna pridelava krme“ pomeni proizvodnjo kmetijskih proizvodov, vključno s pridelavo, žetjem, molžo, gojenjem živali (pred zakolom) ali ribarjenjem za pridobitev izključno proizvodov, ki po žetvi, pobiranju ali ujetju niso podvrženi nobenemu drugemu postopku, razen enostavni fizični obdelavi.

POGLAVJE II

OBVEZNOSTI

Člen 4

Splošne obveznosti

1.   Nosilci dejavnosti poslovanja s krmo zagotovijo, da se vse stopnje pridelave, predelave in distribucije pod njihovim nadzorom izvedejo v skladu z zakonodajo Skupnosti, z njo združljivo nacionalno zakonodajo in dobro prakso. Zlasti zagotavljajo, da so izpolnjene ustrezne higienske zahteve, določene v tej uredbi.

2.   Pri krmljenju živali za prehrano kmetje uvedejo ukrepe in sprejmejo postopke, da bi bilo tveganje biološke, kemične in fizične kontaminacije krme, živali in živalskih proizvodov na tako nizki ravni, kot je to še razumno mogoče doseči.

Člen 5

Posebne obveznosti

1.   Za posle na ravni primarne pridelave krme in naslednje povezane posle:

| (a) | transport, shranjevanje in ravnanje s primarnimi proizvodi na mestu proizvodnje; |
| --- | --- |

(a)

transport, shranjevanje in ravnanje s primarnimi proizvodi na mestu proizvodnje;

| (b) | transportne posle za dobavo primarnih proizvodov z mesta proizvodnje v obrat; |
| --- | --- |

(b)

transportne posle za dobavo primarnih proizvodov z mesta proizvodnje v obrat;

| (c) | mešanje krme za izključne potrebe lastnega gospodarstva brez uporabe dodatkov ali predmešanic dodatkov, razen dodatkov za siliranje, |
| --- | --- |

(c)

mešanje krme za izključne potrebe lastnega gospodarstva brez uporabe dodatkov ali predmešanic dodatkov, razen dodatkov za siliranje,

izpolnjujejo nosilci dejavnosti poslovanja s krmo določbe Priloge I, kadar je to potrebno za posle, ki se izvajajo.

2.   Pri poslih, razen tistih iz odstavka 1, vključno z mešanjem krme za izključne potrebe lastnega gospodarstva, pri čemer se uporabljajo dodatki ali predmešanice dodatkov, razen dodatkov za siliranje, nosilci dejavnosti poslovanja s krmo upoštevajo določbe iz Priloge II, kadar je to potrebno za posle, ki se izvajajo.

3.   Nosilci dejavnosti poslovanja s krmo:

| (a) | upoštevajo posebna mikrobiološka merila; |
| --- | --- |

(a)

upoštevajo posebna mikrobiološka merila;

| (b) | izvajajo ukrepe ali sprejemajo postopke, potrebne za izpolnjevanje posebnih ciljev. |
| --- | --- |

(b)

izvajajo ukrepe ali sprejemajo postopke, potrebne za izpolnjevanje posebnih ciljev.

Merila in cilji iz točk (a) in (b) se sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 31(2).

4.   Nosilci dejavnosti poslovanja s krmo lahko uporabijo navodila, določena v poglavju III, da bi lažje izpolnjevali svoje obveznosti iz te uredbe.

5.   Kmetje upoštevajo določbe, opredeljene v Prilogi III, kadar krmijo živali za prehrano.

6.   Nosilci dejavnosti poslovanja s krmo in kmetje pridobivajo in uporabljajo krmo samo iz obratov, ki so registrirani in/ali odobreni v skladu s to uredbo.

Člen 6

Sistem analize tveganj in kritičnih nadzornih točk (HACCP)

1.   Nosilci dejavnosti poslovanja s krmo, ki opravljajo posle, ki niso navedeni v členu 5(1), vzpostavijo, izvedejo in vzdržujejo stalen pisni postopek ali postopke na podlagi načel HACCP.

2.   Načela iz odstavka 1 so naslednja:

| (a) | ugotoviti vsa tveganja, ki jih je treba preprečiti, odpraviti ali zmanjšati na sprejemljivo raven, |
| --- | --- |

(a)

ugotoviti vsa tveganja, ki jih je treba preprečiti, odpraviti ali zmanjšati na sprejemljivo raven,

| (b) | opredeliti kritične kontrolne točke pri koraku ali korakih, ko je nadzor nujen za preprečevanje ali odpravo tveganja ali njegovo zmanjšanje na sprejemljivo raven, |
| --- | --- |

(b)

opredeliti kritične kontrolne točke pri koraku ali korakih, ko je nadzor nujen za preprečevanje ali odpravo tveganja ali njegovo zmanjšanje na sprejemljivo raven,

| (c) | postaviti kritične meje na kritičnih kontrolnih točkah, ki sprejemljivost ločujejo od nesprejemljivosti, kar zadeva preprečevanje, odpravljanje ali zmanjševanje ugotovljenih tveganj, |
| --- | --- |

(c)

postaviti kritične meje na kritičnih kontrolnih točkah, ki sprejemljivost ločujejo od nesprejemljivosti, kar zadeva preprečevanje, odpravljanje ali zmanjševanje ugotovljenih tveganj,

| (d) | vzpostaviti in izvajati učinkovite postopke spremljanja na kritičnih kontrolnih točkah, |
| --- | --- |

(d)

vzpostaviti in izvajati učinkovite postopke spremljanja na kritičnih kontrolnih točkah,

| (e) | uvesti korektivne ukrepe, kadar se pri spremljanju pokaže, da neka kritična kontrolna točka ni pod nadzorom, |
| --- | --- |

(e)

uvesti korektivne ukrepe, kadar se pri spremljanju pokaže, da neka kritična kontrolna točka ni pod nadzorom,

| (f) | vzpostaviti postopke, da se preveri, ali so ukrepi, opredeljeni v točkah (a) do (e), popolni in učinkovito delujejo. Postopke preverjanja je treba izvajati redno, |
| --- | --- |

(f)

vzpostaviti postopke, da se preveri, ali so ukrepi, opredeljeni v točkah (a) do (e), popolni in učinkovito delujejo. Postopke preverjanja je treba izvajati redno,

| (g) | uvesti dokumente in evidenco, sorazmerne z naravo in velikostjo dejavnosti poslovanja s krmo, da bi dokazali učinkovito uporabo ukrepov iz točk (a) do (f). |
| --- | --- |

(g)

uvesti dokumente in evidenco, sorazmerne z naravo in velikostjo dejavnosti poslovanja s krmo, da bi dokazali učinkovito uporabo ukrepov iz točk (a) do (f).

3.   Ob vsaki spremembi proizvoda, postopka ali katere koli faze proizvodnje, predelave, shranjevanja in distribucije nosilci dejavnosti poslovanja s krmo pregledajo svoj postopek in uvedejo potrebne spremembe.

4.   Kot del sistema postopkov iz odstavka 1 lahko nosilci dejavnosti poslovanja s krmo uporabljajo navodila za dobro prakso skupaj z navodili o uporabi načel HACCP, oblikovanimi v skladu s členom 20.

5.   Ukrepi za lažjo izvedbo tega člena, vključno za majhna podjetja, se lahko sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 31(2).

Člen 7

Dokumenti v zvezi s sistemom HACCP

1.   Nosilci dejavnosti poslovanja s krmo:

| (a) | pristojnemu organu predložijo dokaz o svoji skladnosti s členom 6 v obliki, ki jo zahteva pristojni organ; |
| --- | --- |

(a)

pristojnemu organu predložijo dokaz o svoji skladnosti s členom 6 v obliki, ki jo zahteva pristojni organ;

| (b) | zagotovijo, da so vsi dokumenti, ki opisujejo postopke, razvite v skladu s členom 6, vseskozi najnovejši; |
| --- | --- |

(b)

zagotovijo, da so vsi dokumenti, ki opisujejo postopke, razvite v skladu s členom 6, vseskozi najnovejši;

2.   Pristojni organ upošteva naravo in velikost dejavnosti poslovanja s krmo, ko določa zahteve glede oblike iz odstavka 1(a).

3.   Podrobna ureditev za izvajanje tega člena se lahko sprejme v skladu s postopkom iz člena 31(2). Ta ureditev lahko nekaterim nosilcem dejavnosti poslovanja s krmo olajša izvajanje načel HACCP, oblikovanih v skladu s poglavjem III, da bi dosegli skladnost z zahtevami iz člena 6(1).

Člen 8

Finančne garancije

1.   Da bi pripravila učinkovit sistem finančnih garancij za nosilce dejavnosti poslovanja s krmo, Komisija do 8. februarja 2006 Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o finančnih garancijah v sektorju krme za živali. Poleg pregleda obstoječih nacionalnih predpisov, sistemov in prakse v zvezi z odgovornostjo v sektorju krme in v povezanih sektorjih, so poročilu, kadar je to primerno, priloženi zakonodajni predlogi za tak možen in izvedljiv sistem garancij na ravni Skupnosti. Te garancije naj bi krile skupne stroške, za katere so lahko nosilci dejavnosti odgovorni in ki so neposredna posledica umika s trga, obdelave in/ali uničenja katere koli krme, živali ali živil, proizvedenih iz njih.

2.   Nosilci dejavnosti poslovanja s krmo so odgovorni za vse kršitve zadevne zakonodaje o varnosti krme in nosilci v smislu člena 5(2) predložijo dokaz, da imajo kot kritje finančne garancije, ki jih zahtevajo zakonodajni ukrepi Skupnosti iz odstavka 1.

Člen 9

Uradni nadzor, priglasitev in registracija

1.   Nosilci dejavnosti poslovanja s krmo sodelujejo s pristojnimi organi v skladu z zadevno zakonodajo Skupnosti in z njo združljivo nacionalno zakonodajo.

2.   Nosilci dejavnosti poslovanja s krmo:

| (a) | ustreznim pristojnim organom priglasijo vse obrate, ki jih nadzorujejo in ki delujejo v kateri koli fazi proizvodnje, predelave, shranjevanja, prevoza ali distribucije krme v obliki, ki jo zahteva ustrezen organ za registracijo. |
| --- | --- |

(a)

ustreznim pristojnim organom priglasijo vse obrate, ki jih nadzorujejo in ki delujejo v kateri koli fazi proizvodnje, predelave, shranjevanja, prevoza ali distribucije krme v obliki, ki jo zahteva ustrezen organ za registracijo.

| (b) | pristojnemu organu posredujejo najnovejše informacije o vseh obratih iz točke (a), ki jih nadzorujejo, in mu priglasijo vse pomembne spremembe v dejavnostih in zaprtje obstoječega obrata. |
| --- | --- |

(b)

pristojnemu organu posredujejo najnovejše informacije o vseh obratih iz točke (a), ki jih nadzorujejo, in mu priglasijo vse pomembne spremembe v dejavnostih in zaprtje obstoječega obrata.

3.   Pristojni organ vodi register ali registre obratov.

Člen 10

Odobritev obratov, ki poslujejo s krmo

Nosilci dejavnosti proizvodnje krme zagotovijo, da obrate, ki jih nadzorujejo in ki so zajeti v tej uredbi, odobri pristojni organ, kadar:

| (1) | ti obrati izvajajo eno izmed naslednjih dejavnosti:






  (a) | proizvajanje in/ali dajanje na trg krmnih dodatkov, ki so zajeti v Uredbi (ES) št. 1831/2003, ali proizvodov, ki so zajeti v Direktivi 82/471/EGS in omenjeni v poglavju 1 Priloge IV k tej uredbi; |
| --- | --- | --- |

(1)

ti obrati izvajajo eno izmed naslednjih dejavnosti:

(a)

proizvajanje in/ali dajanje na trg krmnih dodatkov, ki so zajeti v Uredbi (ES) št. 1831/2003, ali proizvodov, ki so zajeti v Direktivi 82/471/EGS in omenjeni v poglavju 1 Priloge IV k tej uredbi;

| (b) | proizvajanje in/ali dajanje na trg predmešanic, pripravljenih z uporabo krmnih dodatkov iz poglavja 2 Priloge IV k tej uredbi; |
| --- | --- |

(b)

proizvajanje in/ali dajanje na trg predmešanic, pripravljenih z uporabo krmnih dodatkov iz poglavja 2 Priloge IV k tej uredbi;

| (c) | proizvajanje krmnih mešanic za dajanje na trg ali proizvajanje za izključne zahteve svojega gospodarstva z uporabo krmnih dodatkov ali predmešanic, ki vsebujejo krmne dodatke iz poglavja 3 Priloge IV k tej uredbi; |
| --- | --- |

(c)

proizvajanje krmnih mešanic za dajanje na trg ali proizvajanje za izključne zahteve svojega gospodarstva z uporabo krmnih dodatkov ali predmešanic, ki vsebujejo krmne dodatke iz poglavja 3 Priloge IV k tej uredbi;

| (2) | je obvezna odobritev v skladu z nacionalno zakonodajo države članice, v kateri je obrat;
  ali |
| --- | --- |

(2)

je obvezna odobritev v skladu z nacionalno zakonodajo države članice, v kateri je obrat;

ali

| (3) | je obvezna odobritev zaradi uredbe, sprejete v skladu s postopkom iz člena 31(2). |
| --- | --- |

(3)

je obvezna odobritev zaradi uredbe, sprejete v skladu s postopkom iz člena 31(2).

Člen 11

Zahteve

Nosilci dejavnosti poslovanja s krmo ne poslujejo brez:

| (a) | registracije, določene v členu 9;
  ali |
| --- | --- |

(a)

registracije, določene v členu 9;

ali

| (b) | odobritve, kadar se to zahteva v skladu s členom 10. |
| --- | --- |

(b)

odobritve, kadar se to zahteva v skladu s členom 10.

Člen 12

Informacije o nacionalnih pravilih o odobritvi

Vsaka država članica, ki zahteva odobritev v skladu s členom 10(2) za nekatere obrate na svojem ozemlju, Komisijo in druge države članice obvesti o ustreznih nacionalnih predpisih.

Člen 13

Odobritev obratov

1.   Pristojni organ izda odobritve za obrate, samo če obisk na mestu samem pred začetkom katere koli dejavnosti pokaže, da obrati izpolnjujejo ustrezne zahteve te uredbe.

2.   Pristojni organ lahko obratu izda pogojno odobritev, če se ob obisku na mestu samem izkaže, da obrat izpolnjuje vse zahteve glede infrastrukture in opreme. Obratu izda popolno odobritev, če se ob novem obisku na mestu samem v treh mesecih po izdaji pogojne odobritve izkaže, da obrat izpolnjuje druge zahteve iz odstavka 1. Če je prišlo do očitnega napredka, toda obrat še vedno ne izpolnjuje vseh teh zahtev, lahko pristojni organ podaljša pogojno odobritev. Vendar pogojna odobritev ne sme trajati dlje od šestih mesecev.

Člen 14

Začasen preklic registracije ali odobritve

Pristojni organ začasno prekliče registracijo ali odobritev obrata za eno, več kot eno ali vse njegove dejavnosti, če se izkaže, da obrat ne izpolnjuje več pogojev, ki veljajo za te dejavnosti.

Tak začasen preklic traja, dokler obrat ponovno ne izpolnjuje navedenih pogojev. Če obrat teh pogojev ne izpolnjuje v enem letu, se uporabi člen 15.

Člen 15

Preklic registracije ali odobritve

Pristojni organ prekliče registracijo ali odobritev obrata za eno ali več njegovih dejavnosti, kadar:

| (a) | obrat preneha opravljati eno ali več svojih dejavnosti; |
| --- | --- |

(a)

obrat preneha opravljati eno ali več svojih dejavnosti;

| (b) | se izkaže, da obrat v obdobju enega leta ni izpolnil pogojev, ki veljajo za njegove dejavnosti; |
| --- | --- |

(b)

se izkaže, da obrat v obdobju enega leta ni izpolnil pogojev, ki veljajo za njegove dejavnosti;

| (c) | ugotovi resne pomanjkljivosti ali mora večkrat ustaviti proizvodnjo v obratu in nosilec dejavnosti poslovanja s krmo še vedno ne more predložiti ustreznih garancij za prihodnjo proizvodnjo. |
| --- | --- |

(c)

ugotovi resne pomanjkljivosti ali mora večkrat ustaviti proizvodnjo v obratu in nosilec dejavnosti poslovanja s krmo še vedno ne more predložiti ustreznih garancij za prihodnjo proizvodnjo.

Člen 16

Spremembe registracije ali odobritve obrata

Pristojni organ na zahtevo spremeni registracijo ali odobritev obrata, če obrat dokaže sposobnost opravljati dodatne dejavnosti poleg tistih, za katere je bil prvotno registriran ali odobren, ali dejavnosti, ki jih nadomeščajo.

Člen 17

Oprostitev obiskov na mestu samem

1.   Države članice so oproščene obveznosti obiskov na mestu samem, določenih v členu 13, pri tistih dejavnostih poslovanja s krmo, katerih dejavnost je omejena na trgovanje in ki ne hranijo proizvodov v svojih prostorih.

2.   Taki nosilci dejavnosti poslovanja s krmo pristojnemu organu predložijo izjavo v obliki, ki jo določi pristojni organ, o tem, da je krma, dana na trg, skladna s pogoji te uredbe.

Člen 18

Prehodni ukrepi

1.   Obrati in posredniki, odobreni in/ali registrirani v skladu z Direktivo 95/69/ES, lahko nadaljujejo svoje dejavnosti pod pogojem, da najpozneje 1. januarja 2006 to priglasijo pri ustreznem pristojnem organu na območju, kjer so njihovi objekti in naprave.

2.   Obrati in posredniki, ki v skladu z Direktivo 95/69/ES ne potrebujejo ne registracije ne odobritve, pač pa potrebujejo registracijo v skladu s to uredbo, lahko nadaljujejo svoje dejavnosti pod pogojem, da najpozneje 1. januarja 2006 ustreznemu pristojnemu organu na območju, kjer so njihovi objekti in naprave, predložijo vlogo za registracijo.

3.   Najpozneje 1. januarja 2008 mora vlagatelj v obliki, ki jo opredeli pristojni organ, izjaviti, da so izpolnjeni pogoji, določeni v tej uredbi.

4.   Pristojni organi upoštevajo že obstoječe sisteme za zbiranje podatkov in od priglasitelja ali vlagatelja zahteva, da predloži le tiste dodatne informacije, ki zagotavljajo skladnost s pogoji te uredbe. Zlasti lahko pristojni organ preuči priglasitev v skladu s členom 6 Uredbe (ES) št. 852/2004 kot vlogo iz odstavka 2.

Člen 19

Seznam registriranih in odobrenih obratov

1.   Za vsako dejavnost pristojni organ na nacionalni seznam ali sezname vnese obrate, ki jih je registriral v skladu s členom 9.

2.   Obrati, ki jim je pristojni organ izdal odobritev v skladu s členom 13, se vnesejo na nacionalni seznam pod posamezno identifikacijsko številko.

3.   Države članice vzdržujejo in sproti dopolnjujejo vnos obratov na seznam iz odstavkov 1 in 2 v skladu z odločitvami iz členov 14, 15 in 16, da začasno prekličejo, prekličejo ali spremenijo registracijo ali odobritev.

4.   Seznam iz odstavka 2 je treba sestaviti v skladu z vzorcem, določenim v poglavju I Priloge V.

5.   Identifikacijska številka iz odstavka 2 je v obliki, določeni v poglavju II Priloge V.

6.   Komisija tisti del seznamov držav članic, ki vsebuje seznam obratov iz odstavka 2, združi in da na voljo javnosti prvič v novembru 2007 in potem vsako leto, najpozneje do 30. novembra, pri čemer mora zbirni seznam upoštevati spremembe, do katerih je prišlo med letom.

7.   Države članice dajo sezname obratov iz odstavka 1 na voljo javnosti.

POGLAVJE III

NAVODILA ZA DOBRO PRAKSO

Člen 20

Razvoj, razširjanje in uporaba navodil

1.   Komisija spodbuja razvoj navodil Skupnosti za dobro prakso v sektorju krme za živali in za uporabo načel HACCP v skladu s členom 22.

Če je potrebno, države članice spodbujajo razvoj nacionalnih navodil v skladu s členom 21.

2.   Razširjanje in uporabo nacionalnih navodil in navodil Skupnosti spodbujajo pristojni organi.

3.   Kljub temu lahko nosilci dejavnosti poslovanja s krmo ta navodila uporabljajo prostovoljno.

Člen 21

Nacionalna navodila

1.   Ko se razvijajo nacionalna navodila za dobro prakso, jih razvijajo in razširjajo sektorji krme za živali:

| (a) | v posvetu s predstavniki strank, katerih interesi bi lahko bili zelo prizadeti, kakor so pristojni organi in uporabniške skupine; |
| --- | --- |

(a)

v posvetu s predstavniki strank, katerih interesi bi lahko bili zelo prizadeti, kakor so pristojni organi in uporabniške skupine;

| (b) | ob upoštevanju ustreznih kodeksov ravnanja Codexa Alimentariusa;
  in |
| --- | --- |

(b)

ob upoštevanju ustreznih kodeksov ravnanja Codexa Alimentariusa;

in

| (c) | kadar zadevajo primarno pridelavo krme, ob upoštevanju zahtev, določenih v Prilogi I. |
| --- | --- |

(c)

kadar zadevajo primarno pridelavo krme, ob upoštevanju zahtev, določenih v Prilogi I.

2.   Države članice ocenijo nacionalna navodila, da bi zagotovile:

| (a) | da so bila razvita v skladu z odstavkom 1; |
| --- | --- |

(a)

da so bila razvita v skladu z odstavkom 1;

| (b) | da je njihova vsebina izvedljiva za sektorje, na katere se nanašajo;
  in |
| --- | --- |

(b)

da je njihova vsebina izvedljiva za sektorje, na katere se nanašajo;

in

| (c) | da so primerna kot vodila za skladnost z določbami členov 4, 5 in 6 v zadevnih sektorjih in/ali za zadevno krmo. |
| --- | --- |

(c)

da so primerna kot vodila za skladnost z določbami členov 4, 5 in 6 v zadevnih sektorjih in/ali za zadevno krmo.

3.   Države članice nacionalna navodila posredujejo Komisiji.

4.   Komisija vzpostavi in sproži registracijski sistem za ta navodila in ga da na voljo državam članicam.

Člen 22

Navodila Skupnosti

1.   Preden se razvijejo navodila Skupnosti za dobro prakso za higieno ali uporabo načel HACCP, se Komisija posvetuje z Odborom iz člena 31(1). Cilj tega posveta je preučiti primer teh navodil, njihovo področje uporabe in predmet urejanja.

2.   Ko se pripravijo navodila Skupnosti, Komisija zagotovi, da se razvijejo in razširijo:

| (a) | na osnovi ali s posvetovanjem z ustreznimi predstavniki iz evropskih sektorjev krme za živali in drugimi zainteresiranimi strankami, kakor so skupine potrošnikov; |
| --- | --- |

(a)

na osnovi ali s posvetovanjem z ustreznimi predstavniki iz evropskih sektorjev krme za živali in drugimi zainteresiranimi strankami, kakor so skupine potrošnikov;

| (b) | v sodelovanju s strankami, katerih interesi bi lahko bili zelo prizadeti, vključno s pristojnimi organi. |
| --- | --- |

(b)

v sodelovanju s strankami, katerih interesi bi lahko bili zelo prizadeti, vključno s pristojnimi organi.

3.   Navodila Skupnosti se razvijejo in razširjajo, upoštevajoč:

| (a) | ustrezne kodekse ravnanja Codexa Alimentariusa
  in |
| --- | --- |

(a)

ustrezne kodekse ravnanja Codexa Alimentariusa

in

| (b) | kadar zadevajo primarno pridelavo krme, zahteve, določene v Prilogi I. |
| --- | --- |

(b)

kadar zadevajo primarno pridelavo krme, zahteve, določene v Prilogi I.

4.   Odbor iz člena 31(1) oceni osnutek navodil Skupnosti, da bi zagotovil:

| (a) | da so bila razvita v skladu z odstavkoma 2 in 3; |
| --- | --- |

(a)

da so bila razvita v skladu z odstavkoma 2 in 3;

| (b) | da je njihova vsebina izvedljiva povsod v Skupnosti za sektorje, na katere se nanašajo;
  in |
| --- | --- |

(b)

da je njihova vsebina izvedljiva povsod v Skupnosti za sektorje, na katere se nanašajo;

in

| (c) | da so primerna kot vodila za skladnost z določbami členov 4, 5 in 6 v zadevnih sektorjih in/ali za zadevno krmo. |
| --- | --- |

(c)

da so primerna kot vodila za skladnost z določbami členov 4, 5 in 6 v zadevnih sektorjih in/ali za zadevno krmo.

5.   Komisija Odbor iz člena 31(1) pozove k periodičnemu pregledu vseh navodil Skupnosti, pripravljenih v skladu s tem členom, v sodelovanju s subjekti, navedenimi v odstavku 2 tega člena. Cilj tega pregleda je zagotoviti, da navodila ostanejo izvedljiva, ter upoštevati tehnološki in znanstveni napredek.

6.   Naslovi in sklicevanja navodil Skupnosti, pripravljenih v skladu s tem členom, se objavijo v seriji C Uradnega lista Evropske unije.

POGLAVJE IV

UVOZ IN IZVOZ

Člen 23

Uvoz

1.   Nosilci dejavnosti poslovanja s krmo, ki uvažajo iz tretjih držav, zagotovijo, da se uvoz odvija samo v skladu z naslednjimi pogoji:

| (a) | tretja država kot država odpreme je navedena na seznamu, sestavljenem v skladu s členom 48 Uredbe (ES) št. 882/2004, na katerem so navedene tretje države, iz katerih je uvoz krme dovoljen; |
| --- | --- |

(a)

tretja država kot država odpreme je navedena na seznamu, sestavljenem v skladu s členom 48 Uredbe (ES) št. 882/2004, na katerem so navedene tretje države, iz katerih je uvoz krme dovoljen;

| (b) | obrat odpreme je naveden na seznamu, ki ga tretja država sestavi in posodablja v skladu s členom 48 Uredbe (ES) št. 882/2004 na katerem so navedeni obrati, iz katerih je uvoz krme dovoljen; |
| --- | --- |

(b)

obrat odpreme je naveden na seznamu, ki ga tretja država sestavi in posodablja v skladu s členom 48 Uredbe (ES) št. 882/2004 na katerem so navedeni obrati, iz katerih je uvoz krme dovoljen;

| (c) | krmo je proizvedel obrat odpreme ali kateri koli drug obrat, ki je naveden na seznamu iz točke (b), ali pa je bila proizvedena v Skupnosti;
  in |
| --- | --- |

(c)

krmo je proizvedel obrat odpreme ali kateri koli drug obrat, ki je naveden na seznamu iz točke (b), ali pa je bila proizvedena v Skupnosti;

in

| (d) | krma izpolnjuje:






  (i) | zahteve, določene v tej uredbi in kateri koli drugi zakonodaji Skupnosti, ki določa pravila o krmi;
  ali |
| --- | --- | --- |

(d)

krma izpolnjuje:

(i)

zahteve, določene v tej uredbi in kateri koli drugi zakonodaji Skupnosti, ki določa pravila o krmi;

ali

| (ii) | tiste pogoje, ki jih Skupnost priznava vsaj kot enakovredne navedenim zahtevam;
  ali |
| --- | --- |

(ii)

tiste pogoje, ki jih Skupnost priznava vsaj kot enakovredne navedenim zahtevam;

ali

| (iii) | kadar obstaja poseben sporazum med Skupnostjo in državo izvoznico, zahteve iz tega sporazuma. |
| --- | --- |

(iii)

kadar obstaja poseben sporazum med Skupnostjo in državo izvoznico, zahteve iz tega sporazuma.

2.   Vzorec uvoznega potrdila se lahko sprejme v skladu s postopkom iz člena 31(2).

Člen 24

Začasni ukrepi

Z odstopanjem od člena 33 in do sestave seznamov, določenih v členu 23(1)(a) in (b), je uvoz še naprej odobren pod pogoji, določenimi v členu 6 Direktive 98/51/ES.

Člen 25

Izvoz

Krma, vključno s krmo za živali, ki niso za proizvodnjo prehrane, proizvedena v Skupnosti za dajanje na trg v tretjih državah, mora izpolnjevati določbe člena 12 Uredbe (ES) št. 178/2002.

POGLAVJE V

KONČNE DOLOČBE

Člen 26

Izvedbeni ukrepi

Izvedbeni ukrepi se lahko sprejmejo po postopku iz člena 31(2).

Člen 27

Spremembe prilog I, II, in III

Priloge I, II in III se lahko spremenijo po postopku iz člena 31(2), da se upošteva(-jo):

| (a) | razvoj kodeksa dobre prakse; |
| --- | --- |

(a)

razvoj kodeksa dobre prakse;

| (b) | izkušnje, pridobljene pri izvajanju sistemov na podlagi HACCP, v skladu s členom 6; |
| --- | --- |

(b)

izkušnje, pridobljene pri izvajanju sistemov na podlagi HACCP, v skladu s členom 6;

| (c) | tehnološki razvoj; |
| --- | --- |

(c)

tehnološki razvoj;

| (d) | znanstveni nasveti, zlasti nove ocene tveganja; |
| --- | --- |

(d)

znanstveni nasveti, zlasti nove ocene tveganja;

| (e) | določitve novih ciljev glede varnosti krme;
  in |
| --- | --- |

(e)

določitve novih ciljev glede varnosti krme;

in

| (f) | razvoj zahtev, ki se nanašajo na določene dejavnosti. |
| --- | --- |

(f)

razvoj zahtev, ki se nanašajo na določene dejavnosti.

Člen 28

Odstopanja od prilog I, II, in III

Odstopanja od prilog I, II in III se lahko dovolijo po postopku iz člena 31(2) zaradi določenih razlogov, pod pogojem, da taka odstopanja ne vplivajo na doseganje ciljev te uredbe.

Člen 29

Sistem hitrega obveščanja

Če določena krma, vključno s krmo za živali, ki niso za proizvodnjo prehrane, predstavlja resno tveganje za zdravje živali ali ljudi oziroma okolje, se smiselno uporablja člen 50 Uredbe (ES) št. 178/2002.

Člen 30

Kazni

Države članice določijo pravila glede kazni za kršitve te uredbe in sprejmejo vse potrebne ukrepe za zagotovitev njihovega izvajanja. Kazni morajo biti učinkovite, sorazmerne in odvračilne. Države članice uradno obvestijo Komisijo o teh določbah najpozneje 8. februarja 2007 nemudoma pa jo tudi obvestijo o vseh morebitnih spremembah teh določb.

Člen 31

Postopek odbora

1.   Komisiji pomaga Stalni odbor za prehranjevalno verigo in zdravje živali, ustanovljen z Uredbo (ES) št. 178/2002 (v nadaljevanju „Odbor“).

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člena 5 in 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.

Obdobje iz člena 5(6) Sklepa 1999/468/ES je tri mesece.

3.   Odbor sprejme svoj poslovnik.

Člen 32

Posvetovanja z Evropsko agencijo za varnost hrane

Komisija se posvetuje z Evropsko agencijo za varnost hrane o vseh zadevah v okviru te uredbe, ki bi lahko imele velik vpliv na javno zdravje, še zlasti pa pred predlogom meril ali ciljev v skladu s členom 5(3).

Člen 33

Razveljavitev

Z učinkom od 1. januarja 2006 se razveljavita naslednji direktivi, brez poseganja v obveznosti držav članic glede končnih rokov za prenos.

| (a) | Direktiva Sveta 95/69/ES; |
| --- | --- |

(a)

Direktiva Sveta 95/69/ES;

| (b) | Direktiva Komisije 98/51/ES. |
| --- | --- |

(b)

Direktiva Komisije 98/51/ES.

Člen 34

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. januarja 2006.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Strasbourgu, 12. januarja 2005.

Za Evropski parlament

Predsednik

J. P. BORRELL FONTELLES

Za Svet

Predsednik

N. SCHMIT

---

(1)  UL C 32, 5.2.2004, str. 97.

1

(2)  Mnenje Evropskega parlamenta z dne 31. marca 2004 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in Sklep Sveta z dne 21. decembra 2004.

2

(3)  UL L 31, 1.2.2002, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1642/2003 (UL L 245, 29.9.2003, str. 4).

3

(4)  UL L 332, 30.12.1995, str. 15. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 806/2003 (UL L 122, 16.5.2003, str. 1).

4

(5)  UL L 213, 21.7.1982, str. 8. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1882/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 284, 31.10. 2003, str. 1).

5

(6)  UL L 208, 24.7.1998, str. 43.

6

(7)  UL L 165, 30.4.2004, str. 1 (Popravek: UL L 191, 28.5.2004, str. 1).

7

(8)  UL L 184, 17.7.1999, str. 23.

8

(9)  UL L 139, 30.4.2004, str. 1 (Popravek: UL L 226, 25.6.2004, str. 3).

9

(10)  UL L 268, 18.10.2003, str. 29.

10

---

PRILOGA I

PRIMARNA PROIZVODNJA

DEL A

Zahteve za dejavnosti poslovanja s krmo na ravni primarne proizvodnje krme iz člena 5(1)

I.   Določbe o higieni

| 1. | Nosilci dejavnosti poslovanja s krmo, ki so odgovorni za primarno proizvodnjo krme, zagotovijo, da je njihovo delovanje upravljano in izvajano na način, ki preprečuje, odpravlja ali kar najbolj zmanjšuje tveganje, ki bi lahko ogrožalo varnost krme. |
| --- | --- |

1.

Nosilci dejavnosti poslovanja s krmo, ki so odgovorni za primarno proizvodnjo krme, zagotovijo, da je njihovo delovanje upravljano in izvajano na način, ki preprečuje, odpravlja ali kar najbolj zmanjšuje tveganje, ki bi lahko ogrožalo varnost krme.

| 2. | Nosilci dejavnosti poslovanja s krmo kar najbolj zagotovijo, da se primarni proizvodi proizvajajo, pripravljajo, očistijo, pakirajo, hranijo ali prevažajo pod njihovo odgovornostjo in da so zaščiteni pred kontaminacijo in kvarjenjem. |
| --- | --- |

2.

Nosilci dejavnosti poslovanja s krmo kar najbolj zagotovijo, da se primarni proizvodi proizvajajo, pripravljajo, očistijo, pakirajo, hranijo ali prevažajo pod njihovo odgovornostjo in da so zaščiteni pred kontaminacijo in kvarjenjem.

| 3. | Nosilci dejavnosti poslovanja s krmo izpolnijo obveznosti iz točk 1 in 2 z ravnanjem v skladu z ustreznimi predpisi Skupnosti in nacionalnimi predpisi, ki se nanašajo na nadzor tveganj, vključno z:






  (i) | ukrepi za nadzor nevarne kontaminacije, ki bi izvirala iz zraka, zemlje, vode, gnojil, proizvodov za zaščito rastlin, biocidov, veterinarskih zdravil in iz ravnanja z odpadki in odlaganja odpadkov
  in |
| --- | --- | --- |

3.

Nosilci dejavnosti poslovanja s krmo izpolnijo obveznosti iz točk 1 in 2 z ravnanjem v skladu z ustreznimi predpisi Skupnosti in nacionalnimi predpisi, ki se nanašajo na nadzor tveganj, vključno z:

(i)

ukrepi za nadzor nevarne kontaminacije, ki bi izvirala iz zraka, zemlje, vode, gnojil, proizvodov za zaščito rastlin, biocidov, veterinarskih zdravil in iz ravnanja z odpadki in odlaganja odpadkov

in

| (ii) | ukrepi, ki se nanašajo na zdravje rastlin in živali ter na okolje, ki vplivajo na varnost krme, vključno s programi za spremljanje in nadzor bolezni živali, in prenašalce bolezni v živalih. |
| --- | --- |

(ii)

ukrepi, ki se nanašajo na zdravje rastlin in živali ter na okolje, ki vplivajo na varnost krme, vključno s programi za spremljanje in nadzor bolezni živali, in prenašalce bolezni v živalih.

| 4. | Po potrebi nosilci dejavnosti poslovanja s krmo sprejmejo ustrezne ukrepe, ki zlasti vključujejo:






  (a) | čiščenje in ustrezno izvedeno dezinfekcijo, če je potrebna po čiščenju, objektov, opreme, vsebnikov, zabojev in vozil, ki se uporabljajo za proizvodnjo, pripravo, razvrščanje, pakiranje, hranjenje in prevoz krme; |
| --- | --- | --- |

4.

Po potrebi nosilci dejavnosti poslovanja s krmo sprejmejo ustrezne ukrepe, ki zlasti vključujejo:

(a)

čiščenje in ustrezno izvedeno dezinfekcijo, če je potrebna po čiščenju, objektov, opreme, vsebnikov, zabojev in vozil, ki se uporabljajo za proizvodnjo, pripravo, razvrščanje, pakiranje, hranjenje in prevoz krme;

| (b) | zagotovitev, po potrebi, higienskih pogojev proizvodnje, prevoza in hranjenja ter čistoče krme; |
| --- | --- |

(b)

zagotovitev, po potrebi, higienskih pogojev proizvodnje, prevoza in hranjenja ter čistoče krme;

| (c) | uporabo čiste vode, potrebne za preprečitev nevarne kontaminacije; |
| --- | --- |

(c)

uporabo čiste vode, potrebne za preprečitev nevarne kontaminacije;

| (d) | kar najbolj preprečiti nevarno kontaminacijo, ki bi jo povzročile živali ali škodljivci; |
| --- | --- |

(d)

kar najbolj preprečiti nevarno kontaminacijo, ki bi jo povzročile živali ali škodljivci;

| (e) | ločeno in varno ravnanje in shranjevanje odpadkov ter nevarnih snovi zaradi preprečitve nevarne kontaminacije; |
| --- | --- |

(e)

ločeno in varno ravnanje in shranjevanje odpadkov ter nevarnih snovi zaradi preprečitve nevarne kontaminacije;

| (f) | zagotovitev, da embalaža ni vir nevarne kontaminacije krme; |
| --- | --- |

(f)

zagotovitev, da embalaža ni vir nevarne kontaminacije krme;

| (g) | upoštevanje rezultatov vseh ustreznih analiz, izvedenih na vzorcih, odvzetih iz primarnih proizvodov, ali drugih vzorcih, ki so pomembni za varnost krme. |
| --- | --- |

(g)

upoštevanje rezultatov vseh ustreznih analiz, izvedenih na vzorcih, odvzetih iz primarnih proizvodov, ali drugih vzorcih, ki so pomembni za varnost krme.

II.   Vodenje evidenc

| 1. | Nosilci dejavnosti poslovanja s krmo vodijo evidence, ki se nanašajo na ukrepe za nadzor tveganj na ustrezen način in za ustrezno obdobje, sorazmerno z naravo in velikostjo dejavnosti poslovanja s krmo. Nosilci dejavnosti poslovanja s krmo morajo dati ustrezne informacije, vsebovane v teh evidencah, na razpolago pristojnemu organu. |
| --- | --- |

1.

Nosilci dejavnosti poslovanja s krmo vodijo evidence, ki se nanašajo na ukrepe za nadzor tveganj na ustrezen način in za ustrezno obdobje, sorazmerno z naravo in velikostjo dejavnosti poslovanja s krmo. Nosilci dejavnosti poslovanja s krmo morajo dati ustrezne informacije, vsebovane v teh evidencah, na razpolago pristojnemu organu.

| 2. | Nosilci dejavnosti poslovanja s krmo morajo zlasti voditi evidence o:






  (a) | morebitni uporabi proizvodov za zaščito rastlin in biocidov; |
| --- | --- | --- |

2.

Nosilci dejavnosti poslovanja s krmo morajo zlasti voditi evidence o:

(a)

morebitni uporabi proizvodov za zaščito rastlin in biocidov;

| (b) | uporabi genetsko spremenjenih semen; |
| --- | --- |

(b)

uporabi genetsko spremenjenih semen;

| (c) | morebitnem pojavu škodljivcev ali bolezni, ki lahko vpliva na varnost primarnih proizvodov; |
| --- | --- |

(c)

morebitnem pojavu škodljivcev ali bolezni, ki lahko vpliva na varnost primarnih proizvodov;

| (d) | rezultatih vseh analiz, izvedenih na vzorcih, odvzetih iz primarnih proizvodov, ali drugih vzorcih, odvzetih za diagnostične namene, ki so pomembni za varnost krme. |
| --- | --- |

(d)

rezultatih vseh analiz, izvedenih na vzorcih, odvzetih iz primarnih proizvodov, ali drugih vzorcih, odvzetih za diagnostične namene, ki so pomembni za varnost krme.

| (e) | viru in količini vseh surovin za krmo ter namembnem kraju in količini vse proizvedene krme. |
| --- | --- |

(e)

viru in količini vseh surovin za krmo ter namembnem kraju in količini vse proizvedene krme.

| 3. | Druge osebe, kot so veterinarji, agronomi in kmetijski tehniki, lahko pomagajo nosilcem dejavnosti poslovanja s krmo pri vodenju ustreznih evidenc za aktivnosti, ki jih izvajajo na kmetiji. |
| --- | --- |

3.

Druge osebe, kot so veterinarji, agronomi in kmetijski tehniki, lahko pomagajo nosilcem dejavnosti poslovanja s krmo pri vodenju ustreznih evidenc za aktivnosti, ki jih izvajajo na kmetiji.

DEL B

Priporočila za smernice za dobro prakso

| 1. | Če se sestavijo nacionalne smernice in smernice Skupnosti iz poglavja III te uredbe, te vsebujejo smernice za dobro prakso pri nadzoru tveganj pri primarni proizvodnji krme. |
| --- | --- |

1.

Če se sestavijo nacionalne smernice in smernice Skupnosti iz poglavja III te uredbe, te vsebujejo smernice za dobro prakso pri nadzoru tveganj pri primarni proizvodnji krme.

| 2. | Smernice za dobro prakso vključujejo ustrezne informacije o tveganjih, ki nastajajo pri primarni proizvodnji krme, in aktivnostih za nadzor tveganj, vključno z ustreznimi ukrepi, določenimi v zakonodaji Skupnosti in nacionalni zakonodaji ali programih Skupnosti in nacionalnih programih, kot so:






  (a) | nadzor kontaminacije z mikotoksini, težkimi kovinami in radioaktivnimi materiali; |
| --- | --- | --- |

2.

Smernice za dobro prakso vključujejo ustrezne informacije o tveganjih, ki nastajajo pri primarni proizvodnji krme, in aktivnostih za nadzor tveganj, vključno z ustreznimi ukrepi, določenimi v zakonodaji Skupnosti in nacionalni zakonodaji ali programih Skupnosti in nacionalnih programih, kot so:

(a)

nadzor kontaminacije z mikotoksini, težkimi kovinami in radioaktivnimi materiali;

| (b) | raba vode, organskih odpadkov in gnojil; |
| --- | --- |

(b)

raba vode, organskih odpadkov in gnojil;

| (c) | pravilna in ustrezna raba proizvodov za zaščito rastlin in biocidov in njihova sledljivost; |
| --- | --- |

(c)

pravilna in ustrezna raba proizvodov za zaščito rastlin in biocidov in njihova sledljivost;

| (d) | pravilna in ustrezna raba veterinarskih zdravil in krmnih dodatkov in njihova sledljivost; |
| --- | --- |

(d)

pravilna in ustrezna raba veterinarskih zdravil in krmnih dodatkov in njihova sledljivost;

| (e) | priprava, hranjenje in sledljivost krmnih materialov; |
| --- | --- |

(e)

priprava, hranjenje in sledljivost krmnih materialov;

| (f) | ustrezno odstranjevanje poginjenih živali, odpadkov in nastilja; |
| --- | --- |

(f)

ustrezno odstranjevanje poginjenih živali, odpadkov in nastilja;

| (g) | zaščitni ukrepi za preprečitev izbruha nalezljive bolezni, ki se lahko prenaša med živalmi s krmo, in morebitno obveznost o tem obveščati pristojni organ; |
| --- | --- |

(g)

zaščitni ukrepi za preprečitev izbruha nalezljive bolezni, ki se lahko prenaša med živalmi s krmo, in morebitno obveznost o tem obveščati pristojni organ;

| (h) | postopki, praksa in metode za zagotovitev, da se krma proizvaja, pripravlja, pakira, hrani in prevaža v primernih higienskih pogojih, vključno z učinkovitim čiščenjem in nadzorom škodljivcev; |
| --- | --- |

(h)

postopki, praksa in metode za zagotovitev, da se krma proizvaja, pripravlja, pakira, hrani in prevaža v primernih higienskih pogojih, vključno z učinkovitim čiščenjem in nadzorom škodljivcev;

| (i) | podrobnosti glede vodenja evidenc. |
| --- | --- |

(i)

podrobnosti glede vodenja evidenc.

---

PRILOGA II

ZAHTEVE ZA DEJAVNOSTI POSLOVANJA S KRMO, RAZEN TISTIH NA RAVNI PRIMARNE PROIZVODNJE KRME IZ ČLENA 5(1)

PROSTORI IN OPREMA

| 1. | Prostori, oprema, vsebniki, zaboji, vozila, ki se uporabljajo za predelavo in hranjenje krme, in njihova neposredna okolica morajo biti čisti in izvajati je treba učinkovite programe za nadzor škodljivcev. |
| --- | --- |

1.

Prostori, oprema, vsebniki, zaboji, vozila, ki se uporabljajo za predelavo in hranjenje krme, in njihova neposredna okolica morajo biti čisti in izvajati je treba učinkovite programe za nadzor škodljivcev.

| 2. | Ureditev, zasnova, konstrukcija in velikost prostorov in opreme:






  (a) | omogoča ustrezno čiščenje in/ali dezinfekcijo; |
| --- | --- | --- |

2.

Ureditev, zasnova, konstrukcija in velikost prostorov in opreme:

(a)

omogoča ustrezno čiščenje in/ali dezinfekcijo;

| (b) | je taka, da kar najbolj zmanjša tveganje napake in preprečuje kontaminacije, navzkrižne kontaminacije in kakršen koli škodljiv vpliv na varnost in kakovost proizvodov. Stroji, ki prihajajo v stik s krmo, se po morebitnem mokrem čiščenju posušijo. |
| --- | --- |

(b)

je taka, da kar najbolj zmanjša tveganje napake in preprečuje kontaminacije, navzkrižne kontaminacije in kakršen koli škodljiv vpliv na varnost in kakovost proizvodov. Stroji, ki prihajajo v stik s krmo, se po morebitnem mokrem čiščenju posušijo.

| 3. | Prostore in opremo, ki se uporablja za mešanje in/ali proizvodnjo, je treba ustrezno in redno pregledovati, v skladu s pisnimi postopki, ki jih predhodno določi proizvajalec.






  (a) | Vse tehtnice in merilne naprave, ki se uporabljajo pri proizvodnji krme, morajo biti primerne za nabor tež in prostornin, ki se merijo, njihovo natančnost pa je treba redno preverjati. |
| --- | --- | --- |

3.

Prostore in opremo, ki se uporablja za mešanje in/ali proizvodnjo, je treba ustrezno in redno pregledovati, v skladu s pisnimi postopki, ki jih predhodno določi proizvajalec.

(a)

Vse tehtnice in merilne naprave, ki se uporabljajo pri proizvodnji krme, morajo biti primerne za nabor tež in prostornin, ki se merijo, njihovo natančnost pa je treba redno preverjati.

| (b) | Vsi mešalniki, ki jih uporabljajo proizvajalci krme, morajo ustrezati naboru tež ali prostornin, ki se mešajo, in morajo biti zmožni proizvajati ustrezno homogene mešanice in homogene raztopine. Nosilci dejavnosti morajo dokazati učinkovitost mešalnikov glede homogenosti. |
| --- | --- |

(b)

Vsi mešalniki, ki jih uporabljajo proizvajalci krme, morajo ustrezati naboru tež ali prostornin, ki se mešajo, in morajo biti zmožni proizvajati ustrezno homogene mešanice in homogene raztopine. Nosilci dejavnosti morajo dokazati učinkovitost mešalnikov glede homogenosti.

| 4. | Prostori morajo imeti ustrezno naravno in/ali umetno razsvetljavo. |
| --- | --- |

4.

Prostori morajo imeti ustrezno naravno in/ali umetno razsvetljavo.

| 5. | Drenažne naprave morajo ustrezati svojemu namenu, biti morajo zasnovane in izgrajene tako, da se izogne tveganju kontaminacije krme. |
| --- | --- |

5.

Drenažne naprave morajo ustrezati svojemu namenu, biti morajo zasnovane in izgrajene tako, da se izogne tveganju kontaminacije krme.

| 6. | Voda, uporabljena pri proizvodnji krme, mora biti ustrezne kakovosti za živali, cevi za vodo morajo biti inertne. |
| --- | --- |

6.

Voda, uporabljena pri proizvodnji krme, mora biti ustrezne kakovosti za živali, cevi za vodo morajo biti inertne.

| 7. | Odplake, odpadno vodo in deževnico je treba odstraniti na način, ki zagotavlja, da ni nobenega vpliva na opremo ter varnost in kakovost krme. Kvarjenje in prah je treba nadzorovati, da se prepreči invazija škodljivcev. |
| --- | --- |

7.

Odplake, odpadno vodo in deževnico je treba odstraniti na način, ki zagotavlja, da ni nobenega vpliva na opremo ter varnost in kakovost krme. Kvarjenje in prah je treba nadzorovati, da se prepreči invazija škodljivcev.

| 8. | Okna in druge odprtine je treba po potrebi zaščititi pred škodljivci. Vrata morajo biti zatesnjena in neprepustna za škodljivce, ko so zaprta. |
| --- | --- |

8.

Okna in druge odprtine je treba po potrebi zaščititi pred škodljivci. Vrata morajo biti zatesnjena in neprepustna za škodljivce, ko so zaprta.

| 9. | Po potrebi je treba strope in dvignjene dele zasnovati, zgraditi in končati tako, da se prepreči nabiranje umazanije in zmanjša kondenzacija, rast nezaželenih plesni in odpadanje delov, ki bi lahko vplivali na varnost in kakovost krme. |
| --- | --- |

9.

Po potrebi je treba strope in dvignjene dele zasnovati, zgraditi in končati tako, da se prepreči nabiranje umazanije in zmanjša kondenzacija, rast nezaželenih plesni in odpadanje delov, ki bi lahko vplivali na varnost in kakovost krme.

OSEBJE

Dejavnosti poslovanja s krmo morajo imeti dovolj ustrezno usposobljenega osebja za proizvodnjo obravnavanih proizvodov. Sestaviti morajo organizacijsko tabelo ter v njej navesti usposobljenost (diplome, poklicne izkušnje) in odgovornost nadzornega osebja. Ta tabela mora biti na voljo pristojnim organom, odgovornim za pregled. Vse osebje mora biti nedvoumno pisno obveščeno o svojih dolžnostih, odgovornostih in pooblastilih, zlasti ob spremembah, in sicer tako, da se doseže zaželena kakovost proizvodov.

PROIZVODNJA

| 1. | Imenovana mora biti usposobljena oseba, odgovorna za proizvodnjo. |
| --- | --- |

1.

Imenovana mora biti usposobljena oseba, odgovorna za proizvodnjo.

| 2. | Nosilci dejavnosti poslovanja s krmo morajo zagotoviti, da se različne proizvodne stopnje izvajajo skladno s predhodno pisno določenimi postopki in navodili, katerih cilj je opredeliti, preveriti in obvladati kritične točke v proizvodnem procesu. |
| --- | --- |

2.

Nosilci dejavnosti poslovanja s krmo morajo zagotoviti, da se različne proizvodne stopnje izvajajo skladno s predhodno pisno določenimi postopki in navodili, katerih cilj je opredeliti, preveriti in obvladati kritične točke v proizvodnem procesu.

| 3. | Sprejmejo se potrebni tehnični ali organizacijski ukrepi za zmanjšanje ali preprečevanje navzkrižnih okužb in napak. Za preverjanje med proizvodnjo mora biti na voljo dovolj ustreznih sredstev. |
| --- | --- |

3.

Sprejmejo se potrebni tehnični ali organizacijski ukrepi za zmanjšanje ali preprečevanje navzkrižnih okužb in napak. Za preverjanje med proizvodnjo mora biti na voljo dovolj ustreznih sredstev.

| 4. | Spremljati je treba prisotnost prepovedane krme, nezaželenih snovi in drugih onesnaževalcev v zvezi z zdravjem ljudi ali živali ter vzpostaviti ustrezne strategije nadzora za kar največje zmanjšanje tveganja. |
| --- | --- |

4.

Spremljati je treba prisotnost prepovedane krme, nezaželenih snovi in drugih onesnaževalcev v zvezi z zdravjem ljudi ali živali ter vzpostaviti ustrezne strategije nadzora za kar največje zmanjšanje tveganja.

| 5. | Odpadke in materiale, ki niso primerni za krmo, je treba izolirati in identificirati. Vse take materiale, ki vsebujejo nevarne ravni veterinarskih zdravil, onesnaževalcev ali drugih nevarnih snovi, je treba ustrezno odstraniti in se ne smejo uporabiti za krmo. |
| --- | --- |

5.

Odpadke in materiale, ki niso primerni za krmo, je treba izolirati in identificirati. Vse take materiale, ki vsebujejo nevarne ravni veterinarskih zdravil, onesnaževalcev ali drugih nevarnih snovi, je treba ustrezno odstraniti in se ne smejo uporabiti za krmo.

| 6. | Nosilci dejavnosti poslovanja s krmo sprejmejo ustrezne ukrepe za zagotovitev učinkovitega sledenja proizvodov. |
| --- | --- |

6.

Nosilci dejavnosti poslovanja s krmo sprejmejo ustrezne ukrepe za zagotovitev učinkovitega sledenja proizvodov.

KONTROLA KAKOVOSTI

| 1. | Po potrebi mora biti imenovana usposobljena oseba, odgovorna za kontrolo kakovosti. |
| --- | --- |

1.

Po potrebi mora biti imenovana usposobljena oseba, odgovorna za kontrolo kakovosti.

| 2. | Dejavnosti poslovanja s krmo morajo imeti kot del sistema za kontrolo kakovosti dostop do laboratorija z ustreznim osebjem in opremo. |
| --- | --- |

2.

Dejavnosti poslovanja s krmo morajo imeti kot del sistema za kontrolo kakovosti dostop do laboratorija z ustreznim osebjem in opremo.

| 3. | Sestaviti in izvajati je treba pisni načrt kontrole kakovosti, ki mora vsebovati zlasti preverjanje na kritičnih točkah proizvodnega procesa, postopke jemanja vzorcev in pogostost jemanja vzorcev, načine in pogostost analize, skladnost s specifikacijami – ter ciljni kraj ob neskladnosti – od predelanih materialov do končnih proizvodov. |
| --- | --- |

3.

Sestaviti in izvajati je treba pisni načrt kontrole kakovosti, ki mora vsebovati zlasti preverjanje na kritičnih točkah proizvodnega procesa, postopke jemanja vzorcev in pogostost jemanja vzorcev, načine in pogostost analize, skladnost s specifikacijami – ter ciljni kraj ob neskladnosti – od predelanih materialov do končnih proizvodov.

| 4. | Proizvajalec mora hraniti dokumentacijo, ki se nanaša na surovine uporabljene v končnih proizvodih, za zagotovitev sledljivosti. Ta dokumentacija mora biti na razpolago pristojnemu organu v obdobju, ki ustreza namenu, za katerega so proizvodi dani na trg. Poleg tega je treba odvzeti vzorce sestavin in vsake serije proizvodov, ki so proizvedeni in dani na trg, ali vsakega posebnega dela proizvodnje (pri neprekinjeni proizvodnji) v zadostni količini, z uporabo postopkov, ki jih predhodno določi proizvajalec, in jih hraniti za zagotovitev sledljivosti (v rednih časovnih presledkih pri proizvodnji zgolj za lastne potrebe proizvajalca). Zaradi lažje identifikacije se morajo vzorci zapečatiti in označiti; hraniti se morajo v razmerah, ki preprečujejo kakršne koli nenormalne spremembe v sestavi vzorca ali kakršno koli mešanje. Biti morajo na razpolago pristojnemu organu v obdobju, ki ustreza namenu, za katerega je krma dana na trg. Pri krmi za živali, ki niso za prehrano, mora proizvajalec krme hraniti le vzorce končnih proizvodov. |
| --- | --- |

4.

Proizvajalec mora hraniti dokumentacijo, ki se nanaša na surovine uporabljene v končnih proizvodih, za zagotovitev sledljivosti. Ta dokumentacija mora biti na razpolago pristojnemu organu v obdobju, ki ustreza namenu, za katerega so proizvodi dani na trg. Poleg tega je treba odvzeti vzorce sestavin in vsake serije proizvodov, ki so proizvedeni in dani na trg, ali vsakega posebnega dela proizvodnje (pri neprekinjeni proizvodnji) v zadostni količini, z uporabo postopkov, ki jih predhodno določi proizvajalec, in jih hraniti za zagotovitev sledljivosti (v rednih časovnih presledkih pri proizvodnji zgolj za lastne potrebe proizvajalca). Zaradi lažje identifikacije se morajo vzorci zapečatiti in označiti; hraniti se morajo v razmerah, ki preprečujejo kakršne koli nenormalne spremembe v sestavi vzorca ali kakršno koli mešanje. Biti morajo na razpolago pristojnemu organu v obdobju, ki ustreza namenu, za katerega je krma dana na trg. Pri krmi za živali, ki niso za prehrano, mora proizvajalec krme hraniti le vzorce končnih proizvodov.

HRANJENJE IN PREVOZ

| 1. | Predelana krma je ločena od nepredelanih krmnih materialov in dodatkov zaradi preprečitve navzkrižne kontaminacije predelane krme; uporabiti je treba ustrezno embalažo. |
| --- | --- |

1.

Predelana krma je ločena od nepredelanih krmnih materialov in dodatkov zaradi preprečitve navzkrižne kontaminacije predelane krme; uporabiti je treba ustrezno embalažo.

| 2. | Krma se hrani in prevaža v ustreznih vsebnikih. Hrani se v prostorih, zasnovanih, prilagojenih in vzdrževanih tako, da so zagotovljene dobre možnosti za hranjenje, do katerih imajo dostop zgolj osebe, ki jih pooblastijo nosilci dejavnosti poslovanja s krmo. |
| --- | --- |

2.

Krma se hrani in prevaža v ustreznih vsebnikih. Hrani se v prostorih, zasnovanih, prilagojenih in vzdrževanih tako, da so zagotovljene dobre možnosti za hranjenje, do katerih imajo dostop zgolj osebe, ki jih pooblastijo nosilci dejavnosti poslovanja s krmo.

| 3. | Krma se hrani in prevaža na način, da je zlahka določljiva, zaradi preprečitve morebitne zamenjave ali navzkrižne kontaminacije in zaradi preprečitve kvarjenja. |
| --- | --- |

3.

Krma se hrani in prevaža na način, da je zlahka določljiva, zaradi preprečitve morebitne zamenjave ali navzkrižne kontaminacije in zaradi preprečitve kvarjenja.

| 4. | Vsebniki in oprema, ki se uporabljajo za prevoz, hranjenje, prenos, ravnanje in tehtanje krme, morajo biti čisti. Uvesti je treba načrte čiščenja in sledi detergentov in dezinfekcijskih sredstev kar najbolj zmanjšati. |
| --- | --- |

4.

Vsebniki in oprema, ki se uporabljajo za prevoz, hranjenje, prenos, ravnanje in tehtanje krme, morajo biti čisti. Uvesti je treba načrte čiščenja in sledi detergentov in dezinfekcijskih sredstev kar najbolj zmanjšati.

| 5. | Kvarjenje je treba kar najbolj zmanjšati in nadzorovati, zato da se zmanjša invazija škodljivcev. |
| --- | --- |

5.

Kvarjenje je treba kar najbolj zmanjšati in nadzorovati, zato da se zmanjša invazija škodljivcev.

| 6. | Po potrebi je treba temperature vzdrževati na najnižji mogoči ravni, zato da se preprečita kondenzacija in kvarjenje. |
| --- | --- |

6.

Po potrebi je treba temperature vzdrževati na najnižji mogoči ravni, zato da se preprečita kondenzacija in kvarjenje.

VODENJE EVIDENC

| 1. | Vsi nosilci dejavnosti poslovanja s krmo, vključno s tistimi, ki so zgolj trgovci, ne da bi kadar koli imeli proizvode v svojih prostorih, vodijo evidence z ustreznimi podatki o nakupu, proizvodnji in prodaji za učinkovito sledenje od prejema do dostave v končnem namembnem kraju, vključno z izvozom. |
| --- | --- |

1.

Vsi nosilci dejavnosti poslovanja s krmo, vključno s tistimi, ki so zgolj trgovci, ne da bi kadar koli imeli proizvode v svojih prostorih, vodijo evidence z ustreznimi podatki o nakupu, proizvodnji in prodaji za učinkovito sledenje od prejema do dostave v končnem namembnem kraju, vključno z izvozom.

| 2. | Nosilci dejavnosti poslovanja s krmo, razen tistih, ki so zgolj razpečevalci, ne da bi kadar koli imeli proizvode v svojih prostorih, vodijo evidence z naslednjo dokumentacijo:






  (a) | Dokumentacija o proizvodnem procesu in kontroli.
  Dejavnosti poslovanja s krmo morajo imeti dokumentacijski sistem, ki je oblikovan tako, da opredeli kritične točke v proizvodnem procesu, zagotovi njihovo premostitev ter oblikuje in izvaja načrt kontrole kakovosti. Vodijo evidenco rezultatov ustreznih kontrolnih pregledov. Ti dokumenti se vodijo tako, da je mogoče slediti proizvodnemu postopku za vsako distribuirano serijo proizvoda in ugotoviti odgovornost ob pritožbi. |
| --- | --- | --- |

2.

Nosilci dejavnosti poslovanja s krmo, razen tistih, ki so zgolj razpečevalci, ne da bi kadar koli imeli proizvode v svojih prostorih, vodijo evidence z naslednjo dokumentacijo:

(a)

Dokumentacija o proizvodnem procesu in kontroli.

Dejavnosti poslovanja s krmo morajo imeti dokumentacijski sistem, ki je oblikovan tako, da opredeli kritične točke v proizvodnem procesu, zagotovi njihovo premostitev ter oblikuje in izvaja načrt kontrole kakovosti. Vodijo evidenco rezultatov ustreznih kontrolnih pregledov. Ti dokumenti se vodijo tako, da je mogoče slediti proizvodnemu postopku za vsako distribuirano serijo proizvoda in ugotoviti odgovornost ob pritožbi.

| (b) | Dokumentacija, ki se nanaša na sledljivost, zlasti:






  (i) | za krmne dodatke:






  — | vrsta in količina proizvedenih dodatkov, njihov datum proizvodnje, in kjer to pride v poštev, številka serije ali specifičnega dela proizvodnje, če je ta neprekinjena; |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

Dokumentacija, ki se nanaša na sledljivost, zlasti:

(i)

za krmne dodatke:

—

vrsta in količina proizvedenih dodatkov, njihov datum proizvodnje, in kjer to pride v poštev, številka serije ali specifičnega dela proizvodnje, če je ta neprekinjena;

| — | ime in naslov nosilca, kateremu so bili dodatki dostavljeni, vrsta in količina dostavljenih dodatkov, in kjer je ustrezno, številka serije ali specifičnega dela proizvodnje, če je ta neprekinjena; |
| --- | --- |

—

ime in naslov nosilca, kateremu so bili dodatki dostavljeni, vrsta in količina dostavljenih dodatkov, in kjer je ustrezno, številka serije ali specifičnega dela proizvodnje, če je ta neprekinjena;

| (ii) | za proizvode, ki jih zajema Direktiva 82/471/EGS:






  — | vrsta in količina proizvedenih proizvodov, njihovi datumi proizvodnje, in kjer je potrebno, številka serije ali specifičnega dela proizvodnje, če je ta neprekinjena; |
| --- | --- | --- |

(ii)

za proizvode, ki jih zajema Direktiva 82/471/EGS:

—

vrsta in količina proizvedenih proizvodov, njihovi datumi proizvodnje, in kjer je potrebno, številka serije ali specifičnega dela proizvodnje, če je ta neprekinjena;

| — | imena in naslovi nosilcev ali uporabnikov (podjetja ali kmetje), katerim so bili ti proizvodi dostavljeni, skupaj s podatki o vrsti in količini dostavljenih proizvodov, in kjer je potrebno, številka serije ali specifičnega dela proizvodnje, če je ta neprekinjena; |
| --- | --- |

—

imena in naslovi nosilcev ali uporabnikov (podjetja ali kmetje), katerim so bili ti proizvodi dostavljeni, skupaj s podatki o vrsti in količini dostavljenih proizvodov, in kjer je potrebno, številka serije ali specifičnega dela proizvodnje, če je ta neprekinjena;

| (iii) | za predmešanice:






  — | imena in naslovi proizvajalcev ali dobaviteljev dodatkov, vrsta in količina uporabljenih dodatkov, in kjer to pride v poštev, številka serije ali specifičnega dela proizvodnje, če je ta neprekinjena; |
| --- | --- | --- |

(iii)

za predmešanice:

—

imena in naslovi proizvajalcev ali dobaviteljev dodatkov, vrsta in količina uporabljenih dodatkov, in kjer to pride v poštev, številka serije ali specifičnega dela proizvodnje, če je ta neprekinjena;

| — | datum proizvodnje predmešanice in, kjer je ustrezno, številka serije; |
| --- | --- |

—

datum proizvodnje predmešanice in, kjer je ustrezno, številka serije;

| — | ime in naslov nosilca, kateremu je bila predmešanica dostavljena, datum dostave, vrsta in količina dostavljene predmešanice, in kjer to pride v poštev, številka serije. |
| --- | --- |

—

ime in naslov nosilca, kateremu je bila predmešanica dostavljena, datum dostave, vrsta in količina dostavljene predmešanice, in kjer to pride v poštev, številka serije.

| (iv) | za sestavljene krmne mešanice/krmne sestavine:






  — | imena in naslovi proizvajalcev ali dobaviteljev dodatka/predmešanice, vrsta in količina uporabljene predmešanice in, kjer je ustrezno, številka serije; |
| --- | --- | --- |

(iv)

za sestavljene krmne mešanice/krmne sestavine:

—

imena in naslovi proizvajalcev ali dobaviteljev dodatka/predmešanice, vrsta in količina uporabljene predmešanice in, kjer je ustrezno, številka serije;

| — | imena in naslovi dobaviteljev sestavin krme in dopolnilnih krmnih mešanic ter datum dobave; |
| --- | --- |

—

imena in naslovi dobaviteljev sestavin krme in dopolnilnih krmnih mešanic ter datum dobave;

| — | vrsta, količina in formulacija sestavljene krmne mešanice; |
| --- | --- |

—

vrsta, količina in formulacija sestavljene krmne mešanice;

| — | narava in količina proizvedenih sestavin krme ali sestavljene krmne mešanice skupaj z datumom proizvodnje ter imenom in naslovom kupca (npr. kmeta, drugega nosilca dejavnosti poslovanja s krmo). |
| --- | --- |

—

narava in količina proizvedenih sestavin krme ali sestavljene krmne mešanice skupaj z datumom proizvodnje ter imenom in naslovom kupca (npr. kmeta, drugega nosilca dejavnosti poslovanja s krmo).

PRITOŽBE IN UMIK PROIZVODOV

| 1. | Nosilci dejavnosti poslovanja s krmo imajo vzpostavljen sistem za registriranje in reševanje pritožb. |
| --- | --- |

1.

Nosilci dejavnosti poslovanja s krmo imajo vzpostavljen sistem za registriranje in reševanje pritožb.

| 2. | Če se izkaže za potrebno, vzpostavijo sistem za takojšen umik proizvodov iz distribucijske mreže. V pisnih postopkih določijo ciljni kraj za umaknjene proizvode, in preden taki proizvodi gredo spet v distribucijo, mora biti ponovno ocenjena njihova kakovost. |
| --- | --- |

2.

Če se izkaže za potrebno, vzpostavijo sistem za takojšen umik proizvodov iz distribucijske mreže. V pisnih postopkih določijo ciljni kraj za umaknjene proizvode, in preden taki proizvodi gredo spet v distribucijo, mora biti ponovno ocenjena njihova kakovost.

---

PRILOGA III

DOBRA PRAKSA PRI KRMLJENJU ŽIVALI

PAŠA NA PROSTEM

Paša na pašnikih in poljih se opravlja na način, ki kar najbolj zmanjša kontaminacijo hrane živalskega izvora s fizikalnimi, biološkimi ali kemičnimi nevarnostmi.

Kjer je ustrezno, je treba upoštevati ustrezen čas počitka, preden se živini dopusti paša na pašnikih, poljščinah ali ostankih poljščin in med kroženjem paše, zato da se kar najbolj zmanjšajo biološke navzkrižne kontaminacije iz gnoja, če obstaja možnost takega problema, in se zagotovi upoštevanje zadrževalnih obdobij za uporabo kemičnih sredstev v kmetijstvu.

ZAHTEVE ZA HLEV IN OPREMO ZA KRMLJENJE

Živalska proizvodna enota mora biti zasnovana tako, da omogoča ustrezno čiščenje. Živalsko proizvodno enoto in opremo za krmljenje je treba temeljito in redno čistiti zato, da se prepreči nabiranje morebitnih nevarnih snovi. Kemična sredstva, ki se uporabljajo pri čiščenju in saniranju, je treba uporabljati v skladu z navodili in jih shranjevati v oddaljenosti od krme in območij za krmljenje.

Vzpostaviti je treba sistem za nadzorovanje škodljivcev, za nadzor dostopa škodljivcev do živalske proizvodne enote, zato da se kar najbolj zmanjšajo možnosti za kontaminacijo krme in stelje ali živalskih enot.

Objekti in oprema za krmljenje morajo biti čisti. Vzpostaviti je treba sisteme za redno odstranjevanje gnoja, odpadnega materiala in drugih mogočih virov kontaminacije krme.

Krmo in steljo, uporabljeno v živalski proizvodni enoti, je treba pogosto menjavati in se ne sme dopustiti, da plesni.

KRMLJENJE

1.   Shranjevanje

Krmo je treba shranjevati ločeno od kemičnih sredstev in drugih proizvodov, ki se ne smejo uporabljati za živalsko krmo. Skladiščna območja in vsebniki morajo biti čisti in suhi, po potrebi se izvedejo ustrezni ukrepi za zatiranje škodljivcev. Skladiščna območja in vsebnike je treba redno čistiti, zato da se prepreči nepotrebna navzkrižna kontaminacija.

Semena je treba pravilno hraniti tako, da niso dosegljiva živalim.

Medicirana krma in nemedicirana krma za različne kategorije ali vrste živali se shranjuje tako, da se zmanjša tveganje krmljenja živali, ki jim taka krma ni namenjena.

2.   Distribucija

Sistem distribucije krme na kmetiji mora zagotoviti, da je prava krma poslana na pravo namembno mesto. Med distribucijo in krmljenjem se s krmo ravna na način, ki zagotavlja, da ne pride do kontaminacije iz onesnaženih skladiščnih območij in opreme. Nemedicirana krma se obravnava ločeno od medicirane krme, zato da se prepreči kontaminacija.

Vozila za prevoz krme na kmetiji in oprema za krmljenje se periodično čistijo, zlasti kadar se uporabijo za dostavo in distribucijo medicirane krme.

KRMA IN VODA

Voda za pitje ali akvakulturo mora biti ustrezne kakovosti za živali. Če obstaja razlog za skrb glede kontaminacije živali ali živalskih proizvodov z vodo, se sprejmejo ukrepi za oceno in kar največje zmanjšanje tega tveganja.

Oprema za krmljenje in napajanje mora biti zasnovana, zgrajena in postavljena tako, da se kontaminacija vode in krme kar najbolj zmanjša. Sistemi za vodo se, če je mogoče, redno čistijo in vzdržujejo.

OSEBJE

Oseba, zadolžena za krmljenje in ravnanje z živalmi, mora imeti zahtevane sposobnosti, znanje in spretnosti.

---

PRILOGA IV

POGLAVJE 1

Dodatki, odobreni v skladu z Uredbo (ES) št. 1831/2003:

| — | Nutritivni dodatki: vsi dodatki v skupini. |
| --- | --- |

—

Nutritivni dodatki: vsi dodatki v skupini.

| — | Zootehnični dodatki: vsi dodatki v skupini.






  — | Tehnološki dodatki:
  dodatki iz Priloge I(1)(b) („antioksidanti“) k Uredbi (ES) št. 1831/2003: samo tisti z določeno največjo vsebnostjo. |
| --- | --- | --- |

—

Zootehnični dodatki: vsi dodatki v skupini.

—

Tehnološki dodatki:

dodatki iz Priloge I(1)(b) („antioksidanti“) k Uredbi (ES) št. 1831/2003: samo tisti z določeno največjo vsebnostjo.

| — | Sensorični dodatki: dodatki iz Priloge I(2)(a) („barvila“) k Uredbi (ES) št. 1831/2003: karotenoidi in ksantofili. |
| --- | --- |

—

Sensorični dodatki: dodatki iz Priloge I(2)(a) („barvila“) k Uredbi (ES) št. 1831/2003: karotenoidi in ksantofili.

Proizvodi, ki jih zajema Direktiva 82/471/EGS:

| — | Beljakovine, pridobljene iz mikroorganizmov, ki spadajo v skupino bakterij, kvasovk, alg, nižjih gliv: vsi proizvodi v skupini (razen podskupine 1.2.1). |
| --- | --- |

—

Beljakovine, pridobljene iz mikroorganizmov, ki spadajo v skupino bakterij, kvasovk, alg, nižjih gliv: vsi proizvodi v skupini (razen podskupine 1.2.1).

| — | Stranski proizvodi pri nastajanju aminokislin s fermentacijo: vsi proizvodi v skupini. |
| --- | --- |

—

Stranski proizvodi pri nastajanju aminokislin s fermentacijo: vsi proizvodi v skupini.

POGLAVJE 2

Dodatki, odobreni v skladu z Uredbo (ES) št. 1831/2003:

| — | Zootehnični dodatki: dodatki iz Priloge I(4)(d) („drugi zootehnični dodatki“) k Uredbi (ES) št. 1831/2003:






  — | Antibiotiki: vsi dodatki. |
| --- | --- | --- |

—

Zootehnični dodatki: dodatki iz Priloge I(4)(d) („drugi zootehnični dodatki“) k Uredbi (ES) št. 1831/2003:

—

Antibiotiki: vsi dodatki.

| — | Kokcidiostatiki in sredstva proti histamionozi: vsi dodatki. |
| --- | --- |

—

Kokcidiostatiki in sredstva proti histamionozi: vsi dodatki.

| — | Pospeševalci rasti: vsi dodatki. |
| --- | --- |

—

Pospeševalci rasti: vsi dodatki.

| — | Nutritivni dodatki:






  — | Dodatki iz Priloge I(3)(a) („Vitamini, provitamini in kemijsko natančno definirane snovi s podobnimi učinki“) k Uredbi (ES) št. 1831/2003: A in D. |
| --- | --- | --- |

—

Nutritivni dodatki:

—

Dodatki iz Priloge I(3)(a) („Vitamini, provitamini in kemijsko natančno definirane snovi s podobnimi učinki“) k Uredbi (ES) št. 1831/2003: A in D.

| — | Dodatki iz Priloge I(3)(b) („sestavine elementov v sledovih“) k Uredbi (ES) št. 1831/2003: Cu in Se. |
| --- | --- |

—

Dodatki iz Priloge I(3)(b) („sestavine elementov v sledovih“) k Uredbi (ES) št. 1831/2003: Cu in Se.

POGLAVJE 3

Dodatki, odobreni v skladu z Uredbo (ES) št. 1831/2003:

Zootehnični dodatki: dodatki iz Priloge I(4)(d) („drugi zootehnični dodatki“) k Uredbi (ES) št. 1831/2003

| — | Antibiotiki: vsi dodatki. |
| --- | --- |

—

Antibiotiki: vsi dodatki.

| — | Kokcidiostatiki in sredstva proti histamionozi: vsi dodatki. |
| --- | --- |

—

Kokcidiostatiki in sredstva proti histamionozi: vsi dodatki.

| — | Pospeševalci rasti: vsi dodatki. |
| --- | --- |

—

Pospeševalci rasti: vsi dodatki.

---

PRILOGA V

POGLAVJE I

Seznam odobrenih dejavnosti poslovanja s krmo

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Identifikacijska številka | Dejavnost | Ime ali ime podjetja (1) | Naslov (2) | Opombe |

1

2

3

4

5

Identifikacijska številka

Dejavnost

Ime ali ime podjetja (1)

Naslov (2)

Opombe

POGLAVJE II

Identifikacijska številka mora biti sestavljena na naslednji način:

| 1. | Znak „α“, če je dejavnost poslovanja s krmo odobrena; |
| --- | --- |

1.

Znak „α“, če je dejavnost poslovanja s krmo odobrena;

| 2. | Koda ISO države članice ali tretje države, kjer se dejavnost poslovanja s krmo nahaja; |
| --- | --- |

2.

Koda ISO države članice ali tretje države, kjer se dejavnost poslovanja s krmo nahaja;

| 3. | Nacionalna matična številka, ki ima največ osem alfa-numeričnih znakov. |
| --- | --- |

3.

Nacionalna matična številka, ki ima največ osem alfa-numeričnih znakov.

---

(1)  Ime ali firma dejavnosti poslovanja s krmo.

(2)  Naslov nosilca dejavnosti poslovanja s krmo.

---

| 8.2.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 35/23 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 35/23

---

UREDBA (ES) št. 184/2005 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 12. januarja 2005

o statistiki Skupnosti glede plačilne bilance, mednarodne trgovine s storitvami in neposrednih tujih naložb

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 285(1) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke, predloženega v skladu s členom 105(4) Pogodbe (1),

v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Pogodba zahteva, da Komisija Svetu posreduje poročila ter mu tako omogoči spremljati gospodarski razvoj v vsaki državi članici in v Skupnosti ter skladnost ekonomskih politik z nekaterimi širšimi smernicami. |
| --- | --- |

(1)

Pogodba zahteva, da Komisija Svetu posreduje poročila ter mu tako omogoči spremljati gospodarski razvoj v vsaki državi članici in v Skupnosti ter skladnost ekonomskih politik z nekaterimi širšimi smernicami.

| (2) | V skladu s Pogodbo mora Komisija Svetu posredovati predloge za izvajanje skupne trgovinske politike, Svet pa mora Komisijo pooblastiti za začetek potrebnih pogajanj. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s Pogodbo mora Komisija Svetu posredovati predloge za izvajanje skupne trgovinske politike, Svet pa mora Komisijo pooblastiti za začetek potrebnih pogajanj.

| (3) | Izvajanje in pregled trgovinskih sporazumov, vključno s Splošnim sporazumom o trgovini s storitvami (GATS) (3) in Sporazumom o trgovinskih vidikih pravic intelektualne lastnine (TRIPs) (4), ter zdajšnja in prihodnja pogajanja o nadaljnjih sporazumih zahtevajo, da se dajo na razpolago ustrezne statistične informacije. |
| --- | --- |

(3)

Izvajanje in pregled trgovinskih sporazumov, vključno s Splošnim sporazumom o trgovini s storitvami (GATS) (3) in Sporazumom o trgovinskih vidikih pravic intelektualne lastnine (TRIPs) (4), ter zdajšnja in prihodnja pogajanja o nadaljnjih sporazumih zahtevajo, da se dajo na razpolago ustrezne statistične informacije.

| (4) | Uredba Sveta (ES) št. 2223/96 z dne 25. junija 1996 o Evropskem sistemu nacionalnih in regionalnih računov v Skupnosti (5) (ESA 95) vsebuje referenčni okvir skupnih standardov, opredelitev, klasifikacij in računovodskih pravil za sestavljanje računov držav članic za statistične zahteve Skupnosti, da se tako pridobijo rezultati, primerljivi med državami članicami. |
| --- | --- |

(4)

Uredba Sveta (ES) št. 2223/96 z dne 25. junija 1996 o Evropskem sistemu nacionalnih in regionalnih računov v Skupnosti (5) (ESA 95) vsebuje referenčni okvir skupnih standardov, opredelitev, klasifikacij in računovodskih pravil za sestavljanje računov držav članic za statistične zahteve Skupnosti, da se tako pridobijo rezultati, primerljivi med državami članicami.

| (5) | Akcijski načrt za statistične zahteve EMU, predstavljen Svetu septembra 2000, ter 3., 4. in 5. poročilo o napredku, ki jih je tudi podprl Svet, določajo četrtletne evropske račune institucionalnega sektorja v 90 dneh. Pravočasna zagotovitev četrtletnih podatkov o plačilni bilanci je prvi pogoj za sestavljanje teh četrtletnih evropskih računov. |
| --- | --- |

(5)

Akcijski načrt za statistične zahteve EMU, predstavljen Svetu septembra 2000, ter 3., 4. in 5. poročilo o napredku, ki jih je tudi podprl Svet, določajo četrtletne evropske račune institucionalnega sektorja v 90 dneh. Pravočasna zagotovitev četrtletnih podatkov o plačilni bilanci je prvi pogoj za sestavljanje teh četrtletnih evropskih računov.

| (6) | Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 58/97 z dne 20. decembra 1996 o strukturni statistiki podjetij (6) je vzpostavila skupni okvir za zbiranje, izračunavanje, sporočanje in ovrednotenje statističnih podatkov Skupnosti o strukturi, dejavnosti, konkurenčnosti ter rezultatih podjetij v Skupnosti in določa lastnosti statistike, ki se morajo zbirati na tem področju. |
| --- | --- |

(6)

Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 58/97 z dne 20. decembra 1996 o strukturni statistiki podjetij (6) je vzpostavila skupni okvir za zbiranje, izračunavanje, sporočanje in ovrednotenje statističnih podatkov Skupnosti o strukturi, dejavnosti, konkurenčnosti ter rezultatih podjetij v Skupnosti in določa lastnosti statistike, ki se morajo zbirati na tem področju.

| (7) | Uredba (ES) št. 2560/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. decembra 2001 o čezmejnih plačilih v eurih (7) je neposredno vplivala na zbiranje statističnih podatkov; povečanje praga, določenega v tej uredbi, pa bi bistveno vplivalo na poročevalsko obremenitev podjetij ter na kakovost statistike plačilne bilance držav članic, še posebno v državah članicah, v katerih sistemi zbiranja podatkov temeljijo na poravnavah. |
| --- | --- |

(7)

Uredba (ES) št. 2560/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. decembra 2001 o čezmejnih plačilih v eurih (7) je neposredno vplivala na zbiranje statističnih podatkov; povečanje praga, določenega v tej uredbi, pa bi bistveno vplivalo na poročevalsko obremenitev podjetij ter na kakovost statistike plačilne bilance držav članic, še posebno v državah članicah, v katerih sistemi zbiranja podatkov temeljijo na poravnavah.

| (8) | Priročnik za sestavljanje plačilne bilance Mednarodnega denarnega sklada, Smernica Evropske centralne banke (ECB) z dne 2. maja 2003 o statističnih zahtevah Evropske centralne banke za poročanje na področju plačilne bilance, statistike stanja mednarodnih naložb in mednarodne likvidnosti (8), Priročnik za statistiko mednarodne trgovine s storitvami Združenih narodov in Referenčna opredelitev neposrednih tujih naložb OECD skupaj določajo splošna pravila za zbiranje statističnih podatkov o plačilni bilanci, mednarodni trgovini s storitvami in neposrednih tujih naložbah. |
| --- | --- |

(8)

Priročnik za sestavljanje plačilne bilance Mednarodnega denarnega sklada, Smernica Evropske centralne banke (ECB) z dne 2. maja 2003 o statističnih zahtevah Evropske centralne banke za poročanje na področju plačilne bilance, statistike stanja mednarodnih naložb in mednarodne likvidnosti (8), Priročnik za statistiko mednarodne trgovine s storitvami Združenih narodov in Referenčna opredelitev neposrednih tujih naložb OECD skupaj določajo splošna pravila za zbiranje statističnih podatkov o plačilni bilanci, mednarodni trgovini s storitvami in neposrednih tujih naložbah.

| (9) | Na področju statistike o plačilni bilanci ECB in Komisija usklajujeta delo glede vprašanj zbiranja podatkov, če je potrebno. Ta uredba določa zlasti statistične informacije, ki jih Komisija potrebuje od držav članic, da lahko izdela statistiko Skupnosti o plačilni bilanci, mednarodni trgovini s storitvami in neposrednih tujih naložbah. Za namene izdelave in razširjanja te statistike Skupnosti se Komisija in države članice med seboj posvetujejo glede vprašanj, ki zadevajo kakovost pridobljenih podatkov ter njihovo razširjanje. |
| --- | --- |

(9)

Na področju statistike o plačilni bilanci ECB in Komisija usklajujeta delo glede vprašanj zbiranja podatkov, če je potrebno. Ta uredba določa zlasti statistične informacije, ki jih Komisija potrebuje od držav članic, da lahko izdela statistiko Skupnosti o plačilni bilanci, mednarodni trgovini s storitvami in neposrednih tujih naložbah. Za namene izdelave in razširjanja te statistike Skupnosti se Komisija in države članice med seboj posvetujejo glede vprašanj, ki zadevajo kakovost pridobljenih podatkov ter njihovo razširjanje.

| (10) | Uredba Sveta (Euratom, EGS) št. 1588/90 z dne 11. junija 1990 o prenosu zaupnih podatkov na Statistični urad Evropskih skupnosti (9) določa, da nacionalni predpisi o statistični zaupnosti ne smejo preprečevati prenosa zaupnih statističnih podatkov organu Skupnosti (Eurostatu), kadar takšen prenos omogoča kakšen predpis Evropske skupnosti, ki ureja statistiko Skupnosti. |
| --- | --- |

(10)

Uredba Sveta (Euratom, EGS) št. 1588/90 z dne 11. junija 1990 o prenosu zaupnih podatkov na Statistični urad Evropskih skupnosti (9) določa, da nacionalni predpisi o statistični zaupnosti ne smejo preprečevati prenosa zaupnih statističnih podatkov organu Skupnosti (Eurostatu), kadar takšen prenos omogoča kakšen predpis Evropske skupnosti, ki ureja statistiko Skupnosti.

| (11) | Uredba Sveta (ES) št. 2533/98 z dne 23. novembra 1998 o zbiranju statističnih informacij s strani Evropske centralne banke (10) določa režim zaupnosti, ki velja za zaupne statistične informacije, posredovane ECB. |
| --- | --- |

(11)

Uredba Sveta (ES) št. 2533/98 z dne 23. novembra 1998 o zbiranju statističnih informacij s strani Evropske centralne banke (10) določa režim zaupnosti, ki velja za zaupne statistične informacije, posredovane ECB.

| (12) | Pripravo posebnih statistik Skupnosti urejajo pravila iz Uredbe Sveta (ES) št. 322/97 z dne 17. februarja 1997 o statističnih podatkih Skupnosti (11). |
| --- | --- |

(12)

Pripravo posebnih statistik Skupnosti urejajo pravila iz Uredbe Sveta (ES) št. 322/97 z dne 17. februarja 1997 o statističnih podatkih Skupnosti (11).

| (13) | Obstaja jasna potreba po izdelavi statistike Skupnosti za plačilno bilanco, mednarodno trgovino s storitvami in neposredne tuje naložbe, pri čemer ta statistika sledi skupnim standardom za kakovost statistike. |
| --- | --- |

(13)

Obstaja jasna potreba po izdelavi statistike Skupnosti za plačilno bilanco, mednarodno trgovino s storitvami in neposredne tuje naložbe, pri čemer ta statistika sledi skupnim standardom za kakovost statistike.

| (14) | Ker države članice ne morejo učinkovito doseči ciljev iz te uredbe, namreč postavitve skupnih standardov za kakovost statistike za izdelavo primerljive statistike o plačilni bilanci, mednarodni trgovini s storitvami in neposrednih tujih naložbah, ter se lahko ti cilji bolje dosežejo na ravni Skupnosti, lahko Skupnost sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti, kakor je opredeljeno v členu 5 Pogodbe. Skladno z načelom sorazmernosti iz tega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za dosego tega cilja. |
| --- | --- |

(14)

Ker države članice ne morejo učinkovito doseči ciljev iz te uredbe, namreč postavitve skupnih standardov za kakovost statistike za izdelavo primerljive statistike o plačilni bilanci, mednarodni trgovini s storitvami in neposrednih tujih naložbah, ter se lahko ti cilji bolje dosežejo na ravni Skupnosti, lahko Skupnost sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti, kakor je opredeljeno v členu 5 Pogodbe. Skladno z načelom sorazmernosti iz tega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za dosego tega cilja.

| (15) | Da bi zagotovili izpolnjevanje obveznosti, določenih v tej uredbi, potrebujejo nacionalne institucije, odgovorne za zbiranje podatkov v državah članicah, dostop do administrativnih virov podatkov, kakor so poslovni registri, ki jih vodijo druge javne institucije, in drugih podatkovnih baz, ki vsebujejo informacije o čezmejnih transakcijah in stanjih, če so taki podatki potrebni za izdelavo statistike Skupnosti. |
| --- | --- |

(15)

Da bi zagotovili izpolnjevanje obveznosti, določenih v tej uredbi, potrebujejo nacionalne institucije, odgovorne za zbiranje podatkov v državah članicah, dostop do administrativnih virov podatkov, kakor so poslovni registri, ki jih vodijo druge javne institucije, in drugih podatkovnih baz, ki vsebujejo informacije o čezmejnih transakcijah in stanjih, če so taki podatki potrebni za izdelavo statistike Skupnosti.

| (16) | Ukrepe, potrebne za izvajanje te uredbe, je treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (12) – |
| --- | --- |

(16)

Ukrepe, potrebne za izvajanje te uredbe, je treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (12) –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Predmet urejanja

Ta uredba vzpostavlja skupni okvir za sistematično izdelavo statistike Skupnosti o plačilni bilanci, mednarodni trgovini s storitvami in neposrednih tujih naložbah.

Člen 2

Predložitev podatkov

1.   Države članice predložijo Komisiji (Eurostatu) podatke o plačilni bilanci, mednarodni trgovini s storitvami in neposrednih tujih naložbah, kakor to določa Priloga I. Podatki so opredeljeni v Prilogi II.

2.   Države članice predložijo Komisiji (Eurostatu) podatke skladno z roki, navedenimi v Prilogi I.

Člen 3

Viri podatkov

1.   Države članice zbirajo informacije, ki se zahtevajo po tej uredbi, z uporabo vseh virov, za katere menijo, da so ustrezni in primerni. Ti viri lahko vključujejo administrativne vire podatkov, kot so poslovni registri.

2.   Fizične in pravne osebe, ki morajo predložiti informacije, pri tem upoštevajo časovne omejitve in opredelitve, ki jih določajo nacionalne institucije, odgovorne za zbiranje podatkov v državah članicah, skladno s to uredbo.

3.   Kadar se zahtevani podatki ne morejo zbrati z razumnimi stroški, se lahko predložijo najboljše ocene (vključno z ničelnimi vrednostmi).

Člen 4

Merila in poročila o kakovosti

1.   Države članice sprejmejo vse razumne ukrepe, ki se jim zdijo potrebni za zagotovitev kakovosti prenesenih podatkov, skladno s skupnimi standardi kakovosti.

2.   Države članice Komisiji predložijo poročilo o kakovosti prenesenih podatkov (v nadaljevanju „poročilo o kakovosti“).

3.   Skupni standardi kakovosti ter vsebina in pogostost poročil o kakovosti se določijo v skladu s postopkom iz člena 11(2) ob upoštevanju vprašanj glede stroškov zbiranja in urejanja podatkov kakor tudi pomembnih sprememb, ki zadevajo zbiranje podatkov.

Komisija s pomočjo Odbora za plačilno bilanco iz člena 11 oceni kakovost prenesenih podatkov na osnovi poročil o kakovosti. Ta ocena Komisije se pošlje v vednost Evropskemu parlamentu.

4.   Države članice Komisiji sporočijo večje metodološke ali druge spremembe, ki bi vplivale na prenesene podatke, najpozneje v treh mesecih po začetku uporabljanja take spremembe. Komisija o vseh takih sporočilih uradno obvesti Evropski parlament in druge države članice.

Člen 5

Tokovi podatkov

Statistika, ki se izdela, se za prenos Komisiji (Eurostatu) razdeli v skupine glede na naslednje tokove podatkov:

| (a) | kazalniki plačilne bilance v eurih; |
| --- | --- |

(a)

kazalniki plačilne bilance v eurih;

| (b) | četrtletna statistika plačilne bilance; |
| --- | --- |

(b)

četrtletna statistika plačilne bilance;

| (c) | mednarodna trgovina s storitvami; |
| --- | --- |

(c)

mednarodna trgovina s storitvami;

| (d) | tokovi neposrednih tujih naložb („FDI“); |
| --- | --- |

(d)

tokovi neposrednih tujih naložb („FDI“);

| (e) | stanja FDI. |
| --- | --- |

(e)

stanja FDI.

Tokovi podatkov so podrobneje določeni v Prilogi I.

Člen 6

Referenčno obdobje in pogostost

Države članice pripravljajo tokove podatkov v skladu z ustreznim prvim referenčnim obdobjem in pogostostjo, kakor je določeno v Prilogi I.

Člen 7

Prenos podatkov

Države članice Komisiji (Eurostatu) prenesejo podatke, ki se zahtevajo s to uredbo, v obliki in po postopku, kakor ju je opredelila Komisija v skladu s postopkom iz člena 11(2).

Člen 8

Prenos in izmenjava zaupnih podatkov

1.   Ne glede na pravila iz člena 5(4) Uredbe (Euratom, EGS) št. 1588/90 se lahko prenos zaupnih podatkov med Eurostatom in ECB opravlja toliko, kolikor je potrebno za zagotovitev skladnosti med podatki za plačilno bilanco Evropske unije in tistimi iz gospodarskega ozemlja držav članic, ki so sprejele enotno valuto.

2.   Odstavek 1 se uporablja pod pogojem, da ECB ustrezno upošteva načela, določena v členu 10 Uredbe (ES) št. 322/97, in izpolnjuje pogoje iz člena 14 te uredbe.

3.   Izmenjava zaupnih podatkov, kakor jo določa člen 13 Uredbe (ES) 322/97, se med državami članicami dovoli, če je izmenjava potrebna za zaščito kakovosti podatkov o plačilni bilanci Evropske unije.

Države članice, ki prejmejo zaupne podatke od drugih držav članic, te informacije obravnavajo kot zaupne.

Člen 9

Razširjanje

Komisija (Eurostat) statistiko Skupnosti, ustvarjeno v skladu s to uredbo, razširja s pogostostjo, podobno tisti, določeni v Prilogi I.

Člen 10

Prilagoditev gospodarskim in tehničnim spremembam

Ukrepi, potrebni za upoštevanje gospodarskih in tehničnih sprememb, se določijo v skladu s postopkom iz člena 11(2).

Taki ukrepi zadevajo:

| (a) | posodabljanje opredelitev (Priloga II); |
| --- | --- |

(a)

posodabljanje opredelitev (Priloga II);

| (b) | posodabljanje zahtev za podatke, vključno z roki za predložitev in revizijami, razširitvami in odpravami tokov podatkov (Priloga I). |
| --- | --- |

(b)

posodabljanje zahtev za podatke, vključno z roki za predložitev in revizijami, razširitvami in odpravami tokov podatkov (Priloga I).

Člen 11

Postopek odbora

1.   Komisiji pomaga Odbor za plačilno bilanco, v nadaljevanju „Odbor“.

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člena 5 in 7 Sklepa 1999/468/ES ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.

Obdobje iz člena 5(6) Sklepa 1999/468/ES je tri mesece.

3.   Odbor sprejme svoj poslovnik.

4.   Evropska centralna banka se lahko udeleži sestankov Odbora kot opazovalka.

Člen 12

Poročilo o izvajanju

Do 28. februarja 2010 Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o izvajanju te uredbe.

Poročilo še zlasti:

| (a) | evidentira kakovost ustvarjene statistike; |
| --- | --- |

(a)

evidentira kakovost ustvarjene statistike;

| (b) | oceni koristi za Skupnost, države članice ter ponudnike in uporabnike ustvarjenih statističnih informacij glede na stroške; |
| --- | --- |

(b)

oceni koristi za Skupnost, države članice ter ponudnike in uporabnike ustvarjenih statističnih informacij glede na stroške;

| (c) | navede področja, ki se lahko izboljšajo, in spremembe, ki se štejejo za potrebne z vidika pridobljenih rezultatov; |
| --- | --- |

(c)

navede področja, ki se lahko izboljšajo, in spremembe, ki se štejejo za potrebne z vidika pridobljenih rezultatov;

| (d) | pregleda delovanje Odbora in poda priporočilo o tem, ali bi se moral obseg izvedbenih ukrepov opredeliti na novo. |
| --- | --- |

(d)

pregleda delovanje Odbora in poda priporočilo o tem, ali bi se moral obseg izvedbenih ukrepov opredeliti na novo.

Člen 13

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Strasbourgu, 12. januarja 2005.

Za Evropski parlament

Predsednik

J.P. BORRELL FONTELLES

Za Svet

Predsednik

N. SCHMIT

---

(1)  UL C 296, 6.12.2003, str. 5.

1

(2)  Mnenje Evropskega parlamenta z dne 30. marca 2004 (še ni objavljeno v UL) in Sklep Sveta z dne 13. decembra 2004.

2

(3)  UL L 336, 23.12.1994, str. 191.

3

(4)  UL L 336, 23.12.1994, str. 214.

4

(5)  UL L 310, 30.11.1996, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1267/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 180, 18.7.2003, str. 1).

5

(6)  UL L 14, 17.1.1997, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1882/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 284, 31.10.2003, str. 1).

6

(7)  UL L 344, 28.12.2001, str. 13.

7

(8)  UL L 131, 28.5.2003, str. 20.

8

(9)  UL L 151, 15.6.1990, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1882/2003.

9

(10)  UL L 318, 27.11.1998, str. 8.

10

(11)  UL L 52, 22.2.1997, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1882/2003.

11

(12)  UL L 184, 17.7.1999, str. 23.

12

---

PRILOGA I

TOKOVI PODATKOV

iz člena 5

1.   Kazalniki plačilne bilance v eurih

| BOP EUR
  Euro kazalniki | Rok: t (1) + 2 meseca
  Pogostost: četrtletna
  Prvo referenčno obdobje: Prvo četrtletje 2006 |
| --- | --- |
| | Pritoki | Odtoki | Neto |
| Tekoči račun | Zunaj EU | Zunaj EU | Zunaj EU |
| Storitve | Zunaj EU | Zunaj EU | Zunaj EU |

BOP EUR

Euro kazalniki

Rok: t (1) + 2 meseca

Pogostost: četrtletna

Prvo referenčno obdobje: Prvo četrtletje 2006

Pritoki

Odtoki

Neto

Tekoči račun

Zunaj EU

Zunaj EU

Zunaj EU

Storitve

Zunaj EU

Zunaj EU

Zunaj EU

2.   Četrtletna statistika plačilne bilance

| BOP Q
  Četrtletni podatki | Rok: t + 3 mesece
  Pogostost: četrtletna
  Prvo referenčno obdobje: Prvo četrtletje 2006 |
| --- | --- |
| | Pritoki | Odtoki | Neto |
| I. | Tekoči račun | Raven 1 | Raven 1 | Raven 1 |
| | Blago | Raven 1 | Raven 1 | Raven 1 |
| | Storitve | Raven 1 | Raven 1 | Raven 1 |
| | Transport | Raven 1 | Raven 1 | Raven 1 |
| | Potovanja | Raven 1 | Raven 1 | Raven 1 |
| | Komunikacijske storitve | Raven 1 | Raven 1 | Raven 1 |
| | Gradbene storitve | Raven 1 | Raven 1 | Raven 1 |
| | Zavarovalniške storitve | Raven 1 | Raven 1 | Raven 1 |
| | Finančne storitve | Raven 1 | Raven 1 | Raven 1 |
| | Računalniške in informacijske storitve | Raven 1 | Raven 1 | Raven 1 |
| | Tantieme in licenčnine | Raven 1 | Raven 1 | Raven 1 |
| | Druge poslovne storitve | Raven 1 | Raven 1 | Raven 1 |
| | Osebne, kulturne in rekreacijske storitve | Raven 1 | Raven 1 | Raven 1 |
| | Javne storitve, ki niso vključene drugje | Raven 1 | Raven 1 | Raven 1 |
| | Dohodki | Raven 1 | Raven 1 | Raven 1 |
| | Sredstva za zaposlene | Raven 1 | Raven 1 | Raven 1 |
| | Dohodki iz naložb | | | |
| | — | Neposredne naložbe |

BOP Q

Četrtletni podatki

Rok: t + 3 mesece

Pogostost: četrtletna

Prvo referenčno obdobje: Prvo četrtletje 2006

Pritoki

Odtoki

Neto

I.

Tekoči račun

Raven 1

Raven 1

Raven 1

Blago

Raven 1

Raven 1

Raven 1

Storitve

Raven 1

Raven 1

Raven 1

Transport

Raven 1

Raven 1

Raven 1

Potovanja

Raven 1

Raven 1

Raven 1

Komunikacijske storitve

Raven 1

Raven 1

Raven 1

Gradbene storitve

Raven 1

Raven 1

Raven 1

Zavarovalniške storitve

Raven 1

Raven 1

Raven 1

Finančne storitve

Raven 1

Raven 1

Raven 1

Računalniške in informacijske storitve

Raven 1

Raven 1

Raven 1

Tantieme in licenčnine

Raven 1

Raven 1

Raven 1

Druge poslovne storitve

Raven 1

Raven 1

Raven 1

Osebne, kulturne in rekreacijske storitve

Raven 1

Raven 1

Raven 1

Javne storitve, ki niso vključene drugje

Raven 1

Raven 1

Raven 1

Dohodki

Raven 1

Raven 1

Raven 1

Sredstva za zaposlene

Raven 1

Raven 1

Raven 1

Dohodki iz naložb

—

Neposredne naložbe

Raven 1

Raven 1

Raven 1

| — | Portfeljske naložbe |
| --- | --- |

—

Portfeljske naložbe

Zunaj EU

Svet

| — | Druge naložbe |
| --- | --- |

—

Druge naložbe

Zunaj EU

Zunaj EU

Zunaj EU

Tekoči transferji

Raven 1

Raven 1

Raven 1

Država

Zunaj EU

Zunaj EU

Zunaj EU

Drugi sektorji

Zunaj EU

Zunaj EU

Zunaj EU

II.

Kapitalski račun

Zunaj EU

Zunaj EU

Zunaj EU

Neto terjatve

Neto obveznosti

Neto

III.

Finančni račun

Neposredne naložbe

Raven 1

V tujini

Raven 1

| — | Lastniški kapital |
| --- | --- |

—

Lastniški kapital

Raven 1

| — | Reinvestirani dobički |
| --- | --- |

—

Reinvestirani dobički

Raven 1

| — | Drugi kapital |
| --- | --- |

—

Drugi kapital

Raven 1

V gospodarstvu poročevalcu

Raven 1

| — | Lastniški kapital |
| --- | --- |

—

Lastniški kapital

Raven 1

| — | Reinvestirani dobički |
| --- | --- |

—

Reinvestirani dobički

Raven 1

| — | Drugi kapital |
| --- | --- |

—

Drugi kapital

Raven 1

Portfeljske naložbe

Zunaj EU

Svet

Izvedeni finančni instrumenti

Svet

Druge naložbe

Zunaj EU

Zunaj EU

Zunaj EU

3.   Mednarodna trgovina s storitvami

| BOP ITS
  Mednarodna trgovina s storitvami | Rok: t + 9 mesecev
  Pogostost: letna
  Prvo referenčno obdobje: 2006 |
| --- | --- |
| | Pritoki | Odtoki | Neto |
| Storitve skupaj | Raven 3 | Raven 3 | Raven 3 |
| Transport | Raven 2 | Raven 2 | Raven 2 |
| Pomorski transport | Raven 2 | Raven 2 | Raven 2 |
| — | Potniški |

BOP ITS

Mednarodna trgovina s storitvami

Rok: t + 9 mesecev

Pogostost: letna

Prvo referenčno obdobje: 2006

Pritoki

Odtoki

Neto

Storitve skupaj

Raven 3

Raven 3

Raven 3

Transport

Raven 2

Raven 2

Raven 2

Pomorski transport

Raven 2

Raven 2

Raven 2

—

Potniški

Raven 2

Raven 2

Raven 2

| — | Tovorni |
| --- | --- |

—

Tovorni

Raven 2

Raven 2

Raven 2

| — | Drugo |
| --- | --- |

—

Drugo

Raven 2

Raven 2

Raven 2

Zračni transport

Raven 2

Raven 2

Raven 2

| — | Potniški |
| --- | --- |

—

Potniški

Raven 2

Raven 2

Raven 2

| — | Tovorni |
| --- | --- |

—

Tovorni

Raven 2

Raven 2

Raven 2

| — | Drugo |
| --- | --- |

—

Drugo

Raven 2

Raven 2

Raven 2

Drugi transport

Raven 2

Raven 2

Raven 2

| — | Potniški |
| --- | --- |

—

Potniški

Raven 2

Raven 2

Raven 2

| — | Tovorni |
| --- | --- |

—

Tovorni

Raven 2

Raven 2

Raven 2

| — | Drugo |
| --- | --- |

—

Drugo

Raven 2

Raven 2

Raven 2

Razširjena klasifikacija drugega transporta

Vesoljski transport

Raven 2

Raven 2

Raven 2

Železniški transport

Raven 2

Raven 2

Raven 2

| — | Potniški |
| --- | --- |

—

Potniški

Raven 2

Raven 2

Raven 2

| — | Tovorni |
| --- | --- |

—

Tovorni

Raven 2

Raven 2

Raven 2

| — | Drugo |
| --- | --- |

—

Drugo

Raven 2

Raven 2

Raven 2

Cestni transport

Raven 2

Raven 2

Raven 2

| — | Potniški |
| --- | --- |

—

Potniški

Raven 2

Raven 2

Raven 2

| — | Tovorni |
| --- | --- |

—

Tovorni

Raven 2

Raven 2

Raven 2

| — | Drugo |
| --- | --- |

—

Drugo

Raven 2

Raven 2

Raven 2

Transport po celinskih plovnih poteh

Raven 2

Raven 2

Raven 2

| — | Potniški |
| --- | --- |

—

Potniški

Raven 2

Raven 2

Raven 2

| — | Tovorni |
| --- | --- |

—

Tovorni

Raven 2

Raven 2

Raven 2

| — | Drugo |
| --- | --- |

—

Drugo

Raven 2

Raven 2

Raven 2

Cevovodni transport in prenos električne energije

Raven 2

Raven 2

Raven 2

Druge podporne in pomožne transportne storitve

Raven 2

Raven 2

Raven 2

Potovanja

Raven 2

Raven 2

Raven 2

Poslovna potovanja

Raven 2

Raven 2

Raven 2

| — | Izdatki sezonskih in obmejnih delavcev |
| --- | --- |

—

Izdatki sezonskih in obmejnih delavcev

Raven 2

Raven 2

Raven 2

| — | Drugo |
| --- | --- |

—

Drugo

Raven 2

Raven 2

Raven 2

Osebna potovanja

Raven 2

Raven 2

Raven 2

| — | Izdatki, povezani z zdravjem |
| --- | --- |

—

Izdatki, povezani z zdravjem

Raven 2

Raven 2

Raven 2

| — | Izdatki, povezani z izobraževanjem |
| --- | --- |

—

Izdatki, povezani z izobraževanjem

Raven 2

Raven 2

Raven 2

| — | Drugo |
| --- | --- |

—

Drugo

Raven 2

Raven 2

Raven 2

Komunikacijske storitve

Raven 2

Raven 2

Raven 2

Poštne in kurirske storitve

Raven 2

Raven 2

Raven 2

Telekomunikacijske storitve

Raven 2

Raven 2

Raven 2

Gradbene storitve

Raven 2

Raven 2

Raven 2

Gradbene dejavnosti v tujini

Raven 2

Raven 2

Raven 2

Gradbene dejavnosti v gospodarstvu zbiratelju podatkov

Raven 2

Raven 2

Raven 2

Zavarovalniške storitve

Raven 2

Raven 2

Raven 2

Življenjsko zavarovanje in pokojninski skladi

Raven 2

Raven 2

Raven 2

Zavarovanje blaga v prevozu

Raven 2

Raven 2

Raven 2

Drugo neposredno zavarovanje

Raven 2

Raven 2

Raven 2

Pozavarovanje

Raven 2

Raven 2

Raven 2

Pomožne storitve

Raven 2

Raven 2

Raven 2

Finančne storitve

Raven 2

Raven 2

Raven 2

Računalniške in informacijske storitve

Raven 2

Raven 2

Raven 2

Računalniške storitve

Raven 2

Raven 2

Raven 2

Informacijske storitve

Raven 2

Raven 2

Raven 2

| — | Storitve tiskovnih agencij |
| --- | --- |

—

Storitve tiskovnih agencij

Raven 2

Raven 2

Raven 2

| — | Druge storitve posredovanja informacij |
| --- | --- |

—

Druge storitve posredovanja informacij

Raven 2

Raven 2

Raven 2

Tantieme in licenčnine

Raven 2

Raven 2

Raven 2

Franšizne provizije in podobne pravice

Raven 2

Raven 2

Raven 2

Druge tantieme in licenčnine

Raven 2

Raven 2

Raven 2

Druge poslovne storitve

Raven 2

Raven 2

Raven 2

Čezmorska trgovina in druge storitve, povezane s trgovino

Raven 2

Raven 2

Raven 2

| — | Čezmorska trgovina |
| --- | --- |

—

Čezmorska trgovina

Raven 2

Raven 2

Raven 2

| — | Druge storitve, povezane s trgovino |
| --- | --- |

—

Druge storitve, povezane s trgovino

Raven 2

Raven 2

Raven 2

Storitve poslovnega najema

Raven 2

Raven 2

Raven 2

Razne poslovne, profesionalne in tehnične storitve

Raven 2

Raven 2

Raven 2

| — | Pravno, računovodsko in upravljavsko svetovanje ter odnosi z javnostjo (PR) |
| --- | --- |

—

Pravno, računovodsko in upravljavsko svetovanje ter odnosi z javnostjo (PR)

Raven 2

Raven 2

Raven 2

| — | Pravne storitve |
| --- | --- |

—

Pravne storitve

Raven 2

Raven 2

Raven 2

| — | Računovodske, revizijske, knjigovodske in davčne svetovalne storitve |
| --- | --- |

—

Računovodske, revizijske, knjigovodske in davčne svetovalne storitve

Raven 2

Raven 2

Raven 2

| — | Poslovne in upravljavske svetovalne storitve ter storitve odnosov z javnostjo (PR) |
| --- | --- |

—

Poslovne in upravljavske svetovalne storitve ter storitve odnosov z javnostjo (PR)

Raven 2

Raven 2

Raven 2

| — | Oglaševanje ter raziskovanje trga in javnega mnenja |
| --- | --- |

—

Oglaševanje ter raziskovanje trga in javnega mnenja

Raven 2

Raven 2

Raven 2

| — | Raziskave in razvoj |
| --- | --- |

—

Raziskave in razvoj

Raven 2

Raven 2

Raven 2

| — | Arhitekturne, inženirske in druge tehnične storitve |
| --- | --- |

—

Arhitekturne, inženirske in druge tehnične storitve

Raven 2

Raven 2

Raven 2

| — | Kmetijske in rudarske ter predelovalne storitve na kraju samem |
| --- | --- |

—

Kmetijske in rudarske ter predelovalne storitve na kraju samem

Raven 2

Raven 2

Raven 2

| — | Obdelava odpadkov in odpravljanje onesnaževanja |
| --- | --- |

—

Obdelava odpadkov in odpravljanje onesnaževanja

Raven 2

Raven 2

Raven 2

| — | Kmetijske in rudarske ter druge predelovalne storitve na kraju samem |
| --- | --- |

—

Kmetijske in rudarske ter druge predelovalne storitve na kraju samem

Raven 2

Raven 2

Raven 2

| — | Druge poslovne storitve |
| --- | --- |

—

Druge poslovne storitve

Raven 2

Raven 2

Raven 2

| — | Storitve med povezanimi podjetji, ki niso vključene drugje. |
| --- | --- |

—

Storitve med povezanimi podjetji, ki niso vključene drugje.

Raven 2

Raven 2

Raven 2

Osebne, kulturne in rekreacijske storitve

Raven 2

Raven 2

Raven 2

Avdiovizualne in sorodne storitve

Raven 2

Raven 2

Raven 2

Druge osebne, kulturne in rekreacijske storitve

Raven 2

Raven 2

Raven 2

| — | Izobraževalne storitve |
| --- | --- |

—

Izobraževalne storitve

Raven 2

Raven 2

Raven 2

| — | Zdravstvene storitve |
| --- | --- |

—

Zdravstvene storitve

Raven 2

Raven 2

Raven 2

| — | Drugo |
| --- | --- |

—

Drugo

Raven 2

Raven 2

Raven 2

Javne storitve, ki niso vključene drugje

Raven 2

Raven 2

Raven 2

Veleposlaništva in konzulati

Raven 2

Raven 2

Raven 2

Vojaške enote in agencije

Raven 2

Raven 2

Raven 2

Druge javne storitve

Raven 2

Raven 2

Raven 2

Pojasnjevalne postavke

Avdiovizualne transakcije

Raven 1

Raven 1

Raven 1

Poštne storitve

Raven 1

Raven 1

Raven 1

Kurirske storitve

Raven 1

Raven 1

Raven 1

4.   Tokovi neposrednih tujih naložb (FDI)

| BOP FDI
  Tokovi neposrednih naložb (2) | Rok: t + 9 mesecev
  Pogostost: letna
  Prvo referenčno obdobje: 2006 |
| --- | --- |
| A | Geografska razčlenitev | | | |
| | Postavka | Vrsta podatkov | Geografska razčlenitev | Razčlenitev po dejavnosti |
| | Neposredne naložbe v tujini | | | |
| 510 | Lastniški kapital | Neto | Raven 2 | Ni potrebna |
| 525 | Reinvestirani dobički | Neto | Raven 2 | Ni potrebna |
| 530 | Drugi kapital | Neto | Raven 2 | Ni potrebna |
| 505 | Neposredne naložbe v tujini: skupaj | Neto | Raven 3 | Ni potrebna |
| | Neposredne naložbe v gospodarstvu poročevalcu | | | |
| 560 | Lastniški kapital | Neto | Raven 2 | Ni potrebna |
| 575 | Reinvestirani dobički | Neto | Raven 2 | Ni potrebna |
| 580 | Drugi kapital | Neto | Raven 2 | Ni potrebna |
| 555 | Neposredne naložbe v gospodarstvu poročevalcu: skupaj | Neto | Raven 3 | Ni potrebna |
| | Dohodki iz neposrednih naložb | | | |
| 332 | Dividende | Pritoki, odtoki, neto | Raven 2 | Ni potrebna |
| 333 | Reinvestirani dobički in nerazdeljeni dobički podružnic | Pritoki, odtoki, neto | Raven 2 | Ni potrebna |
| 334 | Dohodki iz dolgov | Pritoki, odtoki, neto | Raven 2 | Ni potrebna |
| 330 | Dohodki iz neposrednih naložb: skupaj | Pritoki, odtoki, neto | Raven 3 | Ni potrebna |

BOP FDI

Tokovi neposrednih naložb (2)

Rok: t + 9 mesecev

Pogostost: letna

Prvo referenčno obdobje: 2006

A

Geografska razčlenitev

Postavka

Vrsta podatkov

Geografska razčlenitev

Razčlenitev po dejavnosti

Neposredne naložbe v tujini

510

Lastniški kapital

Neto

Raven 2

Ni potrebna

525

Reinvestirani dobički

Neto

Raven 2

Ni potrebna

530

Drugi kapital

Neto

Raven 2

Ni potrebna

505

Neposredne naložbe v tujini: skupaj

Neto

Raven 3

Ni potrebna

Neposredne naložbe v gospodarstvu poročevalcu

560

Lastniški kapital

Neto

Raven 2

Ni potrebna

575

Reinvestirani dobički

Neto

Raven 2

Ni potrebna

580

Drugi kapital

Neto

Raven 2

Ni potrebna

555

Neposredne naložbe v gospodarstvu poročevalcu: skupaj

Neto

Raven 3

Ni potrebna

Dohodki iz neposrednih naložb

332

Dividende

Pritoki, odtoki, neto

Raven 2

Ni potrebna

333

Reinvestirani dobički in nerazdeljeni dobički podružnic

Pritoki, odtoki, neto

Raven 2

Ni potrebna

334

Dohodki iz dolgov

Pritoki, odtoki, neto

Raven 2

Ni potrebna

330

Dohodki iz neposrednih naložb: skupaj

Pritoki, odtoki, neto

Raven 3

Ni potrebna

| BOP FDI
  Tokovi neposrednih naložb | Rok: t + 21 mesecev
  Pogostost: letna
  Prvo referenčno obdobje: 2006 |
| --- | --- |
| A | Geografska razčlenitev | | | |
| | Postavka | Vrsta podatkov | Geografska razčlenitev | Razčlenitev po dejavnosti |
| | Neposredne naložbe v tujini | | | |
| 510 | Lastniški kapital | Neto | Raven 2 | Ni potrebna |
| 525 | Reinvestirani dobički | Neto | Raven 2 | Ni potrebna |
| 530 | Drugi kapital | Neto | Raven 2 | Ni potrebna |
| 505 | Neposredne naložbe v tujini: skupaj | Neto | Raven 3 | Ni potrebna |
| | Neposredne naložbe v gospodarstvu poročevalcu | | | |
| 560 | Lastniški kapital | Neto | Raven 2 | Ni potrebna |
| 575 | Reinvestirani dobički | Neto | Raven 2 | Ni potrebna |
| 580 | Drugi kapital | Neto | Raven 2 | Ni potrebna |
| 555 | Neposredne naložbe v gospodarstvu poročevalcu: skupaj | Neto | Raven 3 | Ni potrebna |
| | Dohodki iz neposrednih naložb | | | |
| 332 | Dividende | Pritoki, odtoki, neto | Raven 2 | Ni potrebna |
| 333 | Reinvestirani dobički in nerazdeljeni dobički podružnic | Pritoki, odtoki, neto | Raven 2 | Ni potrebna |
| 334 | Dohodki iz dolgov | Pritoki, odtoki, neto | Raven 2 | Ni potrebna |
| 330 | Dohodki iz neposrednih naložb: skupaj | Pritoki, odtoki, neto | Raven 3 | Ni potrebna |
| B | Razčlenitev po dejavnosti | | | |
| | Postavka | Vrsta podatkov | Geografska razčlenitev | Razčlenitev po dejavnosti |
| 505 | Neposredne naložbe v tujini: skupaj | Neto
  Neto | Raven 1
  Raven 2 | Raven 2
  Raven 1 |
| 555 | Neposredne naložbe v gospodarstvu poročevalcu: skupaj | Neto
  Neto | Raven 1
  Raven 2 | Raven 2
  Raven 1 |
| 330 | Dohodki iz neposrednih naložb: skupaj | Pritoki, odtoki, neto
  Pritoki, odtoki, neto | Raven 1
  Raven 2 | Raven 2
  Raven 1 |

BOP FDI

Tokovi neposrednih naložb

Rok: t + 21 mesecev

Pogostost: letna

Prvo referenčno obdobje: 2006

A

Geografska razčlenitev

Postavka

Vrsta podatkov

Geografska razčlenitev

Razčlenitev po dejavnosti

Neposredne naložbe v tujini

510

Lastniški kapital

Neto

Raven 2

Ni potrebna

525

Reinvestirani dobički

Neto

Raven 2

Ni potrebna

530

Drugi kapital

Neto

Raven 2

Ni potrebna

505

Neposredne naložbe v tujini: skupaj

Neto

Raven 3

Ni potrebna

Neposredne naložbe v gospodarstvu poročevalcu

560

Lastniški kapital

Neto

Raven 2

Ni potrebna

575

Reinvestirani dobički

Neto

Raven 2

Ni potrebna

580

Drugi kapital

Neto

Raven 2

Ni potrebna

555

Neposredne naložbe v gospodarstvu poročevalcu: skupaj

Neto

Raven 3

Ni potrebna

Dohodki iz neposrednih naložb

332

Dividende

Pritoki, odtoki, neto

Raven 2

Ni potrebna

333

Reinvestirani dobički in nerazdeljeni dobički podružnic

Pritoki, odtoki, neto

Raven 2

Ni potrebna

334

Dohodki iz dolgov

Pritoki, odtoki, neto

Raven 2

Ni potrebna

330

Dohodki iz neposrednih naložb: skupaj

Pritoki, odtoki, neto

Raven 3

Ni potrebna

B

Razčlenitev po dejavnosti

Postavka

Vrsta podatkov

Geografska razčlenitev

Razčlenitev po dejavnosti

505

Neposredne naložbe v tujini: skupaj

Neto

Neto

Raven 1

Raven 2

Raven 2

Raven 1

555

Neposredne naložbe v gospodarstvu poročevalcu: skupaj

Neto

Neto

Raven 1

Raven 2

Raven 2

Raven 1

330

Dohodki iz neposrednih naložb: skupaj

Pritoki, odtoki, neto

Pritoki, odtoki, neto

Raven 1

Raven 2

Raven 2

Raven 1

5.   Stanja neposrednih tujih naložb (FDI)

| BOP POS
  Stanja neposrednih naložb (3)
   (4) | Rok: t + 9 mesecev
  Pogostost: letna
  Prvo referenčno obdobje: 2006 |
| --- | --- |
| A | Geografska razčlenitev | | | |
| | Postavka | Vrsta podatkov | Geografska razčlenitev | Razčlenitev po dejavnosti |
| | Sredstva iz neposrednih naložb | | | |
| 506 | Lastniški kapital in reinvestirani dobički | Neto stanja | Raven 1 | Ni potrebna |
| 530 | Drugi kapital | Neto stanja | Raven 1 | Ni potrebna |
| 505 | Neposredne naložbe v tujini: skupaj sredstva, neto | Neto stanja | Raven 2 | Ni potrebna |
| | Obveznosti iz neposrednih naložb | | | |
| 556 | Lastniški kapital in reinvestirani dobički | Neto stanja | Raven 1 | Ni potrebna |
| 580 | Drugi kapital | Neto stanja | Raven 1 | Ni potrebna |
| 555 | Neposredne naložbe v gospodarstvo, ki poroča: skupaj obveznosti, neto | Neto stanja | Raven 2 | Ni potrebna |

BOP POS

Stanja neposrednih naložb (3)
   (4)

Rok: t + 9 mesecev

Pogostost: letna

Prvo referenčno obdobje: 2006

A

Geografska razčlenitev

Postavka

Vrsta podatkov

Geografska razčlenitev

Razčlenitev po dejavnosti

Sredstva iz neposrednih naložb

506

Lastniški kapital in reinvestirani dobički

Neto stanja

Raven 1

Ni potrebna

530

Drugi kapital

Neto stanja

Raven 1

Ni potrebna

505

Neposredne naložbe v tujini: skupaj sredstva, neto

Neto stanja

Raven 2

Ni potrebna

Obveznosti iz neposrednih naložb

556

Lastniški kapital in reinvestirani dobički

Neto stanja

Raven 1

Ni potrebna

580

Drugi kapital

Neto stanja

Raven 1

Ni potrebna

555

Neposredne naložbe v gospodarstvo, ki poroča: skupaj obveznosti, neto

Neto stanja

Raven 2

Ni potrebna

| BOP POS
  Stanja neposrednih naložb (5) | Rok: t + 21 mesecev
  Pogostost: letna
  Prvo referenčno obdobje: 2006 |
| --- | --- |
| A | Geografska razčlenitev | | | |
| | Postavka | Vrsta podatkov | Geografska razčlenitev | Razčlenitev po dejavnosti |
| | Sredstva iz neposrednih naložb | | | |
| 506 | Lastniški kapital in reinvestirani dobički | Neto stanja | Raven 2 | Ni potrebna |
| 530 | Drugi kapital | Neto stanja | Raven 2 | Ni potrebna |
| 505 | Neposredne naložbe v tujini: skupaj sredstva, neto | Neto stanja | Raven 3 | Ni potrebna |
| | Obveznosti iz neposrednih naložb | | | |
| 556 | Lastniški kapital in reinvestirani dobički | Neto stanja | Raven 2 | Ni potrebna |
| 580 | Drugi kapital | Neto stanja | Raven 2 | Ni potrebna |
| 555 | Neposredne naložbe v gospodarstvo, ki poroča: Skupaj obveznosti, neto | Neto stanja | Raven 3 | Ni potrebna |
| B | Razčlenitev po dejavnosti | | | |
| | Postavka | Vrsta podatkov | Geografska razčlenitev | Razčlenitev po dejavnosti |
| 505 | Neposredne naložbe v tujini: skupaj sredstva, neto | Neto stanja | Raven 1
  Raven 2 | Raven 2
  Raven 1 |
| 555 | Neposredne naložbe v gospodarstvo, ki poroča: skupaj obveznosti, neto | Neto stanja | Raven 1
  Raven 2 | Raven 2
  Raven 1 |

BOP POS

Stanja neposrednih naložb (5)

Rok: t + 21 mesecev

Pogostost: letna

Prvo referenčno obdobje: 2006

A

Geografska razčlenitev

Postavka

Vrsta podatkov

Geografska razčlenitev

Razčlenitev po dejavnosti

Sredstva iz neposrednih naložb

506

Lastniški kapital in reinvestirani dobički

Neto stanja

Raven 2

Ni potrebna

530

Drugi kapital

Neto stanja

Raven 2

Ni potrebna

505

Neposredne naložbe v tujini: skupaj sredstva, neto

Neto stanja

Raven 3

Ni potrebna

Obveznosti iz neposrednih naložb

556

Lastniški kapital in reinvestirani dobički

Neto stanja

Raven 2

Ni potrebna

580

Drugi kapital

Neto stanja

Raven 2

Ni potrebna

555

Neposredne naložbe v gospodarstvo, ki poroča: Skupaj obveznosti, neto

Neto stanja

Raven 3

Ni potrebna

B

Razčlenitev po dejavnosti

Postavka

Vrsta podatkov

Geografska razčlenitev

Razčlenitev po dejavnosti

505

Neposredne naložbe v tujini: skupaj sredstva, neto

Neto stanja

Raven 1

Raven 2

Raven 2

Raven 1

555

Neposredne naložbe v gospodarstvo, ki poroča: skupaj obveznosti, neto

Neto stanja

Raven 1

Raven 2

Raven 2

Raven 1

6.   Ravni geografske razčlenitve

| Raven 1 | Raven 2 |
| --- | --- |
| A1 | Svet (vsi subjekti) | A1 | Svet (vsi subjekti) |
| D3 | EU-25 (v EU-25) | D3 | EU-25 (v EU-25) |
| U4 | Zunaj območja eura | U4 | Zunaj območja eura |
| 4A | Institucije Evropske unije | 4A | Institucije Evropske unije |
| D5 | Zunaj EU-25 | D5 | Zunaj EU-25 |
| | | IS | Islandija |
| | | LI | Lihtenštajn |
| | | NO | Norveška |
| CH | Švica | CH | Švica |
| | | BG | Bolgarija |
| | | HR | Hrvaška |
| | | RO | Romunija |
| | | RU | Ruska federacija |
| | | TR | Turčija |
| | | EG | Egipt |
| | | MA | Maroko |
| | | NG | Nigerija |
| | | ZA | Južna Afrika |
| CA | Kanada | CA | Kanada |
| US | Združene države Amerike | US | Združene države Amerike |
| | | MX | Mehika |
| | | AR | Argentina |
| | | BR | Brazilija |
| | | CL | Čile |
| | | UY | Urugvaj |
| | | VE | Venezuela |
| | | IL | Izrael |
| | | CN | Kitajska |
| | | HK | Hongkong |
| | | IN | Indija |
| | | ID | Indonezija |
| JP | Japonska | JP | Japonska |
| | | KR | Južna Koreja |
| | | MY | Malezija |
| | | PH | Filipini |
| | | SG | Singapur |
| | | TW | Tajvan |
| | | TH | Tajska |
| | | AU | Avstralija |
| | | NZ | Nova Zelandija |
| Z8 | Zunaj EU-25 nerazporejeno | Z8 | Zunaj EU-25 nerazporejeno |
| C4 | Eksteritorialni finančni centri (6) | C4 | Eksteritorialni finančni centri |

Raven 1

Raven 2

A1

Svet (vsi subjekti)

A1

Svet (vsi subjekti)

D3

EU-25 (v EU-25)

D3

EU-25 (v EU-25)

U4

Zunaj območja eura

U4

Zunaj območja eura

4A

Institucije Evropske unije

4A

Institucije Evropske unije

D5

Zunaj EU-25

D5

Zunaj EU-25

IS

Islandija

LI

Lihtenštajn

NO

Norveška

CH

Švica

CH

Švica

BG

Bolgarija

HR

Hrvaška

RO

Romunija

RU

Ruska federacija

TR

Turčija

EG

Egipt

MA

Maroko

NG

Nigerija

ZA

Južna Afrika

CA

Kanada

CA

Kanada

US

Združene države Amerike

US

Združene države Amerike

MX

Mehika

AR

Argentina

BR

Brazilija

CL

Čile

UY

Urugvaj

VE

Venezuela

IL

Izrael

CN

Kitajska

HK

Hongkong

IN

Indija

ID

Indonezija

JP

Japonska

JP

Japonska

KR

Južna Koreja

MY

Malezija

PH

Filipini

SG

Singapur

TW

Tajvan

TH

Tajska

AU

Avstralija

NZ

Nova Zelandija

Z8

Zunaj EU-25 nerazporejeno

Z8

Zunaj EU-25 nerazporejeno

C4

Eksteritorialni finančni centri (6)

C4

Eksteritorialni finančni centri

| Raven 3 |
| --- |
| 7Z | Mednarodne organizacije brez institucij Evropske unije |
| AD | Andora |
| AE | Združeni arabski emirati |
| AF | Afganistan |
| AG | Antigva in Barbuda |
| AI | Angvila |
| AL | Albanija |
| AM | Armenija |
| AN | Nizozemski Antili |
| AO | Angola |
| AQ | Antarktika |
| AR | Argentina |
| AS | Ameriška Samoa |
| AT | Avstrija |
| AU | Avstralija |
| AW | Aruba |
| AZ | Azerbajdžan |
| BA | Bosna in Hercegovina |
| BB | Barbados |
| BD | Bangladeš |
| BE | Belgija |
| BF | Burkina Faso |
| BG | Bolgarija |
| BH | Bahrajn |
| BI | Burundi |
| BJ | Benin |
| BM | Bermudi |
| BN | Brunej Darusalam |
| BO | Bolivija |
| BR | Brazilija |
| BS | Bahami |
| BT | Butan |
| BV | Otok Bouvet |
| BW | Bocvana |
| BY | Belorusija |
| BZ | Belize |
| CA | Kanada |
| CC | Otoki Kokos (ali Keeling) |
| CD | Kongo, Demokratična republika |
| CF | Srednjeafriška republika |
| CG | Kongo |
| CH | Švica |
| CI | Slonokoščena obala |
| CK | Cookovi otoki |
| CL | Čile |
| CM | Kamerun |
| CN | Kitajska |
| CO | Kolumbija |
| CR | Kostarika |
| CS | Srbija in Črna gora |
| CU | Kuba |
| CV | Zelenortski otoki |
| CX | Božični otok |
| CY | Ciper |
| CZ | Češka republika |
| DE | Nemčija |
| DJ | Džibuti |
| DK | Danska |
| DM | Dominika |
| DO | Dominikanska republika |
| DZ | Alžirija |
| EC | Ekvador |
| EE | Estonija |
| EG | Egipt |
| ER | Eritreja |
| ES | Španija |
| ET | Etiopija |
| FI | Finska |
| FJ | Fidži |
| FK | Falklandski otoki (Malvini) |
| FM | Mikronezija, Federativne države |
| FO | Ferski otoki |
| FR | Francija |
| GA | Gabon |
| GB | Združeno kraljestvo |
| GD | Grenada |
| GE | Gruzija |
| GG | Guernsey (ni uradne oznake države ISO 3166-1, izjemno rezervirani elementi oznake) |
| GH | Gana |
| GI | Gibraltar |
| GL | Grenlandija |
| GM | Gambija |
| GN | Gvineja |
| GQ | Ekvatorialna Gvineja |
| GR | Grčija |
| GS | Južna Georgia in otoki Južni Sandwich |
| GT | Gvatemala |
| GU | Gvam |
| GW | Gvineja-Bissau |
| GY | Gvajana |
| HK | Hongkong |
| HM | Otok Heard in otoki McDonald |
| HN | Honduras |
| HR | Hrvaška |
| HT | Haiti |
| HU | Madžarska |
| ID | Indonezija |
| IE | Irska |
| IL | Izrael |
| IM | Otok Man (ni uradne oznake države ISO 3166-1, izjemno rezervirani elementi oznake) |
| IN | Indija |
| IO | Britansko ozemlje v Indijskem oceanu |
| IQ | Irak |
| IR | Iran, Islamska republika |
| IS | Islandija |
| IT | Italija |
| JE | Jersey (ni uradne oznake države ISO 3166-1, izjemno rezervirani elementi oznake) |
| JM | Jamajka |
| JO | Jordanija |
| JP | Japonska |
| KE | Kenija |
| KG | Kirgizistan |
| KH | Kambodža (Kampučija) |
| KI | Kiribati |
| KM | Komori |
| KN | St Kitts in Nevis |
| KP | Koreja, Demokratična ljudska republika (Severna Koreja) |
| KR | Koreja, Republika (Južna Koreja) |
| KW | Kuvajt |
| KY | Kajmanski otoki |
| KZ | Kazahstan |
| LA | Laos, Ljudska demokratična republika |
| LB | Libanon |
| LC | Saint Lucia |
| LI | Lihtenštajn |
| LK | Šrilanka |
| LR | Liberija |
| LS | Lesoto |
| LT | Litva |
| LU | Luksemburg |
| LV | Latvija |
| LY | Libijska arabska džamahirija |
| MA | Maroko |
| MD | Moldavija, Republika |
| MG | Madagaskar |
| MH | Marshallovi otoki |
| MK (7) | Makedonija, Nekdanja jugoslovanska republika |
| ML | Mali |
| MM | Mjanmar |
| MN | Mongolija |
| MO | Makao |
| MP | Severni Marianski otoki |
| MQ | Martinik |
| MR | Mavretanija |
| MS | Monserat |
| MT | Malta |
| MU | Mauritius |
| MV | Maldivi |
| MW | Malavi |
| MX | Mehika |
| MY | Malezija |
| MZ | Mozambik |
| NA | Namibija |
| NC | Nova Kaledonija |
| NE | Niger |
| NF | Otoki Norfolk |
| NG | Nigerija |
| NI | Nikaragva |
| NL | Nizozemska |
| NO | Norveška |
| NP | Nepal |
| NR | Nauru |
| NU | Niue |
| NZ | Nova Zelandija |
| OM | Oman |
| PA | Panama |
| PE | Peru |
| PF | Francoska Polinezija |
| PG | Papua Nova Gvineja |
| PH | Filipini |
| PK | Pakistan |
| PL | Poljska |
| PN | Pitcairn |
| PR | Portoriko |
| PS | Palestinsko ozemlje, Zasedeno |
| PT | Portugalska |
| PW | Palau |
| PY | Paragvaj |
| QA | Katar |
| RO | Romunija |
| RU | Ruska federacija |
| RW | Ruanda |
| SA | Saudska Arabija |
| SB | Salomonovi otoki |
| SC | Sejšeli |
| SD | Sudan |
| SE | Švedska |
| SG | Singapur |
| SH | Sveta Helena |
| SI | Slovenija |
| SK | Slovaška |
| SL | Sierra Leone |
| SM | San Marino |
| SN | Senegal |
| SO | Somalija |
| SR | Surinam |
| ST | Sao Tome in Principe |
| SV | Salvador |
| SY | Sirska arabska republika |
| SZ | Svazi |
| TC | Otoki Turks in Caicos |
| TD | Čad |
| TG | Togo |
| TH | Tajska |
| TJ | Tadžikistan |
| TK | Tokelau |
| TL | Vzhodni Timor |
| TM | Turkmenistan |
| TN | Tunizija |
| TO | Tonga |
| TR | Turčija |
| TT | Trinidad in Tobago |
| TV | Tuvalu |
| TW | Tajvan, Provinca Kitajske |
| TZ | Tanzanija, Združena republika |
| UA | Ukrajina |
| UG | Uganda |
| UM | Manjši oddaljeni otoki Združenih držav |
| US | Združene države |
| UY | Urugvaj |
| UZ | Uzbekistan |
| VA | Sveti sedež (Vatikanska mestna država) |
| VC | Saint Vincent in Grenadine |
| VE | Venezuela |
| VG | Deviški otoki, Britanski |
| VI | Deviški otoki, ZDA |
| VN | Vietrnam |
| VU | Vanuatu |
| WF | Wallis in Futuna |
| WS | Samoa |
| YE | Jemen |
| YT | Mayotte |
| ZA | Južna Afrika |
| ZM | Zambija |
| ZW | Zimbabve |

Raven 3

7Z

Mednarodne organizacije brez institucij Evropske unije

AD

Andora

AE

Združeni arabski emirati

AF

Afganistan

AG

Antigva in Barbuda

AI

Angvila

AL

Albanija

AM

Armenija

AN

Nizozemski Antili

AO

Angola

AQ

Antarktika

AR

Argentina

AS

Ameriška Samoa

AT

Avstrija

AU

Avstralija

AW

Aruba

AZ

Azerbajdžan

BA

Bosna in Hercegovina

BB

Barbados

BD

Bangladeš

BE

Belgija

BF

Burkina Faso

BG

Bolgarija

BH

Bahrajn

BI

Burundi

BJ

Benin

BM

Bermudi

BN

Brunej Darusalam

BO

Bolivija

BR

Brazilija

BS

Bahami

BT

Butan

BV

Otok Bouvet

BW

Bocvana

BY

Belorusija

BZ

Belize

CA

Kanada

CC

Otoki Kokos (ali Keeling)

CD

Kongo, Demokratična republika

CF

Srednjeafriška republika

CG

Kongo

CH

Švica

CI

Slonokoščena obala

CK

Cookovi otoki

CL

Čile

CM

Kamerun

CN

Kitajska

CO

Kolumbija

CR

Kostarika

CS

Srbija in Črna gora

CU

Kuba

CV

Zelenortski otoki

CX

Božični otok

CY

Ciper

CZ

Češka republika

DE

Nemčija

DJ

Džibuti

DK

Danska

DM

Dominika

DO

Dominikanska republika

DZ

Alžirija

EC

Ekvador

EE

Estonija

EG

Egipt

ER

Eritreja

ES

Španija

ET

Etiopija

FI

Finska

FJ

Fidži

FK

Falklandski otoki (Malvini)

FM

Mikronezija, Federativne države

FO

Ferski otoki

FR

Francija

GA

Gabon

GB

Združeno kraljestvo

GD

Grenada

GE

Gruzija

GG

Guernsey (ni uradne oznake države ISO 3166-1, izjemno rezervirani elementi oznake)

GH

Gana

GI

Gibraltar

GL

Grenlandija

GM

Gambija

GN

Gvineja

GQ

Ekvatorialna Gvineja

GR

Grčija

GS

Južna Georgia in otoki Južni Sandwich

GT

Gvatemala

GU

Gvam

GW

Gvineja-Bissau

GY

Gvajana

HK

Hongkong

HM

Otok Heard in otoki McDonald

HN

Honduras

HR

Hrvaška

HT

Haiti

HU

Madžarska

ID

Indonezija

IE

Irska

IL

Izrael

IM

Otok Man (ni uradne oznake države ISO 3166-1, izjemno rezervirani elementi oznake)

IN

Indija

IO

Britansko ozemlje v Indijskem oceanu

IQ

Irak

IR

Iran, Islamska republika

IS

Islandija

IT

Italija

JE

Jersey (ni uradne oznake države ISO 3166-1, izjemno rezervirani elementi oznake)

JM

Jamajka

JO

Jordanija

JP

Japonska

KE

Kenija

KG

Kirgizistan

KH

Kambodža (Kampučija)

KI

Kiribati

KM

Komori

KN

St Kitts in Nevis

KP

Koreja, Demokratična ljudska republika (Severna Koreja)

KR

Koreja, Republika (Južna Koreja)

KW

Kuvajt

KY

Kajmanski otoki

KZ

Kazahstan

LA

Laos, Ljudska demokratična republika

LB

Libanon

LC

Saint Lucia

LI

Lihtenštajn

LK

Šrilanka

LR

Liberija

LS

Lesoto

LT

Litva

LU

Luksemburg

LV

Latvija

LY

Libijska arabska džamahirija

MA

Maroko

MD

Moldavija, Republika

MG

Madagaskar

MH

Marshallovi otoki

MK (7)

Makedonija, Nekdanja jugoslovanska republika

ML

Mali

MM

Mjanmar

MN

Mongolija

MO

Makao

MP

Severni Marianski otoki

MQ

Martinik

MR

Mavretanija

MS

Monserat

MT

Malta

MU

Mauritius

MV

Maldivi

MW

Malavi

MX

Mehika

MY

Malezija

MZ

Mozambik

NA

Namibija

NC

Nova Kaledonija

NE

Niger

NF

Otoki Norfolk

NG

Nigerija

NI

Nikaragva

NL

Nizozemska

NO

Norveška

NP

Nepal

NR

Nauru

NU

Niue

NZ

Nova Zelandija

OM

Oman

PA

Panama

PE

Peru

PF

Francoska Polinezija

PG

Papua Nova Gvineja

PH

Filipini

PK

Pakistan

PL

Poljska

PN

Pitcairn

PR

Portoriko

PS

Palestinsko ozemlje, Zasedeno

PT

Portugalska

PW

Palau

PY

Paragvaj

QA

Katar

RO

Romunija

RU

Ruska federacija

RW

Ruanda

SA

Saudska Arabija

SB

Salomonovi otoki

SC

Sejšeli

SD

Sudan

SE

Švedska

SG

Singapur

SH

Sveta Helena

SI

Slovenija

SK

Slovaška

SL

Sierra Leone

SM

San Marino

SN

Senegal

SO

Somalija

SR

Surinam

ST

Sao Tome in Principe

SV

Salvador

SY

Sirska arabska republika

SZ

Svazi

TC

Otoki Turks in Caicos

TD

Čad

TG

Togo

TH

Tajska

TJ

Tadžikistan

TK

Tokelau

TL

Vzhodni Timor

TM

Turkmenistan

TN

Tunizija

TO

Tonga

TR

Turčija

TT

Trinidad in Tobago

TV

Tuvalu

TW

Tajvan, Provinca Kitajske

TZ

Tanzanija, Združena republika

UA

Ukrajina

UG

Uganda

UM

Manjši oddaljeni otoki Združenih držav

US

Združene države

UY

Urugvaj

UZ

Uzbekistan

VA

Sveti sedež (Vatikanska mestna država)

VC

Saint Vincent in Grenadine

VE

Venezuela

VG

Deviški otoki, Britanski

VI

Deviški otoki, ZDA

VN

Vietrnam

VU

Vanuatu

WF

Wallis in Futuna

WS

Samoa

YE

Jemen

YT

Mayotte

ZA

Južna Afrika

ZM

Zambija

ZW

Zimbabve

7.   Ravni razčlenitve po dejavnosti

| Raven 1 | Raven 2 |
| --- | --- |
| | | NACE rev. 1 |
| | KMETIJSTVO IN RIBIŠTVO | Področje A, B |
| RUDARSTVO IN PRIDOBIVANJE NARAVNIH KAMNIN | RUDARSTVO IN PRIDOBIVANJE NARAVNIH KAMNIN | Področje C |
| | Od tega: | |
| | Črpanje nafte in plina | Oddelek 11 |
| PREDELOVALNA INDUSTRIJA | PREDELOVANA INDUSTRIJA | Področje D |
| | Živilski izdelki | Podpodročje DA |
| | Tekstil in oblačila | Podpodročje DB |
| | Les, založništvo in tiskanje | Podpodročji DD in DE |
| | SKUPAJ tekstil + lesne dejavnosti | |
| | Naftni derivati in druga obdelava | Oddelek 23 |
| | Proizvodnja kemikalij in kemičnih izdelkov | Oddelek 24 |
| | Gumeni in plastični izdelki | Oddelek 25 |
| Naftni, kemični, gumeni in plastični izdelki | SKUPAJ naftni, kemični, gumeni in plastični izdelki | |
| | Kovinski izdelki | Podpodročje DJ |
| | Mehanski izdelki | Oddelek 29 |
| | SKUPAJ kovinski in mehanski izdelki | |
| | Pisarniški stroji in računalniki | Oddelek 30 |
| | Radijska, televizijska in komunikacijska oprema | Oddelek 32 |
| Pisarniški stroji, računalniki, RTV in komunikacijska oprema | SKUPAJ stroji, računalniki, RTV in komunikacijska oprema | |
| | Motorna vozila | Oddelek 34 |
| | Druga transportna oprema | Oddelek 35 |
| Vozila, druga transportna oprema | SKUPAJ vozila + druga transportna oprema | |
| | Predelovalna industrija, d.n. | |
| ELEKTRIKA, PLIN IN VODA | ELEKTRIKA, PLIN IN VODA | Področje E |
| GRADBENE DEJAVNOSTI | GRADBENE DEJAVNOSTI | Področje F |
| STORITVE SKUPAJ | STORITVE SKUPAJ | |
| TRGOVINA, VZDRŽEVANJE IN POPRAVILA | TRGOVINA, VZDRŽEVANJE IN POPRAVILA | Področje G |
| | Prodaja, vzdrževanje in popravila motornih vozil in motornih koles; maloprodaja motornih goriv | Oddelek 50 |
| | Veleprodaja in komisijska trgovina, razen motornih vozil in motornih koles | Oddelek 51 |
| | Maloprodaja, razen motornih vozil in motornih koles; popravila izdelkov široke porabe | Oddelek 52 |
| HOTELI IN RESTAVRACIJE | HOTELI IN RESTAVRACIJE | Področje H |
| TRANSPORT, SKLADIŠČENJE IN KOMUNIKACIJE | TRANSPORT, SKLADIŠČENJE IN KOMUNIKACIJE | Področje I |
| | Transport in skladiščenje | Oddelki 60, 61, 62, 63 |
| | Kopenski transport; cevovodni transport | Oddelek 60 |
| | Vodni transport | Oddelek 61 |
| | Zračni transport | Oddelek 62 |
| | Podporne in pomožne transportne dejavnosti; dejavnosti potovalnih agencij | Oddelek 63 |
| | Pošta in telekomunikacije | Oddelek 64 |
| | Poštne in kurirske storitve | Skupina 641 |
| | Telekomunikacije | Skupina 642 |
| FINANČNO POSREDOVANJE | FINANČNO POSREDOVANJE | Področje J |
| | Finančno posredovanje, razen zavarovalništva in pokojninskih skladov | Oddelek 65 |
| | Zavarovalništvo in pokojninski skladi, razen obveznega socialnega varstva | Oddelek 66 |
| | Pomožne storitve finančnega posredovanja | Oddelek 67 |
| | POSLOVANJE Z NEPREMIČNINAMI | Področje K, oddelek 70 |
| | DAJANJE V NAJEM STROJEV IN OPREME BREZ UPRAVLJAVCEV TER IZDELKOV ŠIROKE PORABE | Področje K, oddelek 71 |
| RAČUNALNIŠKE IN SORODNE DEJAVNOSTI | RAČUNALNIŠKE IN SORODNE DEJAVNOSTI | Področje K, oddelek 72 |
| RAZISKAVE IN RAZVOJ | RAZISKAVE IN RAZVOJ | Področje K, oddelek 73 |
| DRUGE POSLOVNE DEJAVNOSTI | DRUGE POSLOVNE DEJAVNOSTI | Področje K, oddelek 74 |
| | Pravne in računovodske dejavnosti, raziskovanje trga, svetovanje | Skupina 741 |
| | Pravne dejavnosti | Razred 7411 |
| | Računovodstvo, knjigovodstvo in revidiranje; davčno svetovanje | Razred 7412 |
| | Raziskovanje trga in javnega mnenja | Razred 7413 |
| | Poslovne in upravljavske svetovalne dejavnosti | Razreda 7414, 7415 |
| | Arhitekturne, inženirske in druge tehnične dejavnosti | Skupina 742 |
| | Oglaševanje | Skupina 744 |
| | Poslovne dejavnosti, d.n. | Skupina 743, 745, 746, 747, 748 |
| | IZOBRAŽEVANJE | Področje M |
| | ZDRAVSTVO IN SOCIALNO VARSTVO | Področje N |
| | ODSTRANJEVANJE ODPLAK IN ODPADKOV | Področje O, oddelek 90 |
| | DEJAVNOSTI ZDRUŽENJ IN ORGANIZACIJ, KI NISO UVRŠČENE DRUGJE | Področje O, oddelek 91 |
| REKREACIJSKE, KULTURNE IN ŠPORTNE DEJAVNOSTI | REKREACIJSKE, KULTURNE IN ŠPORTNE DEJAVNOSTI | Oddelek O, oddelek 92 |
| | Filmske, radijske, televizijske in druge razvedrilne dejavnosti | Skupine 921, 922, 923 |
| | Dejavnosti tiskovnih agencij | Skupina 924 |
| | Dejavnosti knjižnic, arhivov in muzejev ter druge kulturne dejavnosti | Skupina 925 |
| | Športne in druge rekreacijske dejavnosti | Skupini 926, 927 |
| | DRUGE STORITVENE DEJAVNOSTI | Področje O, oddelek 93 |
| | Nerazporejeno | |

Raven 1

Raven 2

NACE rev. 1

KMETIJSTVO IN RIBIŠTVO

Področje A, B

RUDARSTVO IN PRIDOBIVANJE NARAVNIH KAMNIN

RUDARSTVO IN PRIDOBIVANJE NARAVNIH KAMNIN

Področje C

Od tega:

Črpanje nafte in plina

Oddelek 11

PREDELOVALNA INDUSTRIJA

PREDELOVANA INDUSTRIJA

Področje D

Živilski izdelki

Podpodročje DA

Tekstil in oblačila

Podpodročje DB

Les, založništvo in tiskanje

Podpodročji DD in DE

SKUPAJ tekstil + lesne dejavnosti

Naftni derivati in druga obdelava

Oddelek 23

Proizvodnja kemikalij in kemičnih izdelkov

Oddelek 24

Gumeni in plastični izdelki

Oddelek 25

Naftni, kemični, gumeni in plastični izdelki

SKUPAJ naftni, kemični, gumeni in plastični izdelki

Kovinski izdelki

Podpodročje DJ

Mehanski izdelki

Oddelek 29

SKUPAJ kovinski in mehanski izdelki

Pisarniški stroji in računalniki

Oddelek 30

Radijska, televizijska in komunikacijska oprema

Oddelek 32

Pisarniški stroji, računalniki, RTV in komunikacijska oprema

SKUPAJ stroji, računalniki, RTV in komunikacijska oprema

Motorna vozila

Oddelek 34

Druga transportna oprema

Oddelek 35

Vozila, druga transportna oprema

SKUPAJ vozila + druga transportna oprema

Predelovalna industrija, d.n.

ELEKTRIKA, PLIN IN VODA

ELEKTRIKA, PLIN IN VODA

Področje E

GRADBENE DEJAVNOSTI

GRADBENE DEJAVNOSTI

Področje F

STORITVE SKUPAJ

STORITVE SKUPAJ

TRGOVINA, VZDRŽEVANJE IN POPRAVILA

TRGOVINA, VZDRŽEVANJE IN POPRAVILA

Področje G

Prodaja, vzdrževanje in popravila motornih vozil in motornih koles; maloprodaja motornih goriv

Oddelek 50

Veleprodaja in komisijska trgovina, razen motornih vozil in motornih koles

Oddelek 51

Maloprodaja, razen motornih vozil in motornih koles; popravila izdelkov široke porabe

Oddelek 52

HOTELI IN RESTAVRACIJE

HOTELI IN RESTAVRACIJE

Področje H

TRANSPORT, SKLADIŠČENJE IN KOMUNIKACIJE

TRANSPORT, SKLADIŠČENJE IN KOMUNIKACIJE

Področje I

Transport in skladiščenje

Oddelki 60, 61, 62, 63

Kopenski transport; cevovodni transport

Oddelek 60

Vodni transport

Oddelek 61

Zračni transport

Oddelek 62

Podporne in pomožne transportne dejavnosti; dejavnosti potovalnih agencij

Oddelek 63

Pošta in telekomunikacije

Oddelek 64

Poštne in kurirske storitve

Skupina 641

Telekomunikacije

Skupina 642

FINANČNO POSREDOVANJE

FINANČNO POSREDOVANJE

Področje J

Finančno posredovanje, razen zavarovalništva in pokojninskih skladov

Oddelek 65

Zavarovalništvo in pokojninski skladi, razen obveznega socialnega varstva

Oddelek 66

Pomožne storitve finančnega posredovanja

Oddelek 67

POSLOVANJE Z NEPREMIČNINAMI

Področje K, oddelek 70

DAJANJE V NAJEM STROJEV IN OPREME BREZ UPRAVLJAVCEV TER IZDELKOV ŠIROKE PORABE

Področje K, oddelek 71

RAČUNALNIŠKE IN SORODNE DEJAVNOSTI

RAČUNALNIŠKE IN SORODNE DEJAVNOSTI

Področje K, oddelek 72

RAZISKAVE IN RAZVOJ

RAZISKAVE IN RAZVOJ

Področje K, oddelek 73

DRUGE POSLOVNE DEJAVNOSTI

DRUGE POSLOVNE DEJAVNOSTI

Področje K, oddelek 74

Pravne in računovodske dejavnosti, raziskovanje trga, svetovanje

Skupina 741

Pravne dejavnosti

Razred 7411

Računovodstvo, knjigovodstvo in revidiranje; davčno svetovanje

Razred 7412

Raziskovanje trga in javnega mnenja

Razred 7413

Poslovne in upravljavske svetovalne dejavnosti

Razreda 7414, 7415

Arhitekturne, inženirske in druge tehnične dejavnosti

Skupina 742

Oglaševanje

Skupina 744

Poslovne dejavnosti, d.n.

Skupina 743, 745, 746, 747, 748

IZOBRAŽEVANJE

Področje M

ZDRAVSTVO IN SOCIALNO VARSTVO

Področje N

ODSTRANJEVANJE ODPLAK IN ODPADKOV

Področje O, oddelek 90

DEJAVNOSTI ZDRUŽENJ IN ORGANIZACIJ, KI NISO UVRŠČENE DRUGJE

Področje O, oddelek 91

REKREACIJSKE, KULTURNE IN ŠPORTNE DEJAVNOSTI

REKREACIJSKE, KULTURNE IN ŠPORTNE DEJAVNOSTI

Oddelek O, oddelek 92

Filmske, radijske, televizijske in druge razvedrilne dejavnosti

Skupine 921, 922, 923

Dejavnosti tiskovnih agencij

Skupina 924

Dejavnosti knjižnic, arhivov in muzejev ter druge kulturne dejavnosti

Skupina 925

Športne in druge rekreacijske dejavnosti

Skupini 926, 927

DRUGE STORITVENE DEJAVNOSTI

Področje O, oddelek 93

Nerazporejeno

---

(1)  t = referenčno obdobje (leto ali četrtletje).

(2)  Samo geografska razčlenitev.

(3)  Samo geografska razčlenitev.

(4)  Stanja FDI z dne 31.12.2005 se bodo posredovala septembra 2007 v skladu z obstoječimi neformalnimi dogovori.

(5)  Revidirani podatki o stanjih FDI z dne 31.12.2005 se bodo posredovali septembra 2008 skladno z določbami te uredbe.

(6)  Samo za FDI.

(7)  Začasna oznaka, ki ne vpliva na dokončno poimenovanje države, ki bo podeljeno po zaključku pogajanj, ki trenutno potekajo v Združenih narodih.

---

PRILOGA II

OPREDELITVE POJMOV

iz člena 10

BLAGO (OZNAKA 100)

Komponenta blaga iz tekočega računa plačilne bilance zajema premično blago, kateremu se zamenja lastništvo (med rezidenti in nerezidenti). To blago se mora meriti po tržni vrednosti na osnovi FOB. Izjeme od pravila o zamenjavi lastništva (transakcije s temi dobrinami se zapisujejo pod blago) vključujejo: blago v finančnem najemu, blago, preneseno med matičnim podjetjem in podružnico, ter nekatere vrste blaga za predelavo. Blagovna menjava v EU: država partnerica se mora določiti skladno s konsignacijskim načelom. Vključuje: splošno trgovsko blago, blago za predelavo, popravila blaga, blago, ki se dobavlja v pristanišča, in nemonetarno zlato.

STORITVE (OZNAKA 200)

Transport (oznaka 205)

Pokriva vse transportne storitve, ki jih zagotovijo rezidenti enega gospodarstva za rezidente drugega gospodarstva in ki vključujejo prevoz potnikov, premike blaga (tovora), dajanje prevoznih sredstev s posadko v najem (zakup) ter sorodne podporne in pomožne storitve.

Pomorski transport (oznaka 206)

Pokriva vse transportne storitve po morju. Zahteva se naslednja razčlenitev: potniški pomorski transport (oznaka 207), tovorni pomorski transport (oznaka 208) in drugi pomorski transport (oznaka 209).

Zračni transport (oznaka 210)

Pokriva vse transportne storitve, opravljene po zraku. Zahteva se naslednja razčlenitev: potniški zračni transport (oznaka 211), tovorni zračni transport (oznaka 212) in drugi zračni transport (oznaka 213).

Drugi transport (oznaka 214)

Pokriva vse transportne storitve, ki niso opravljene po morju ali zraku. Zahteva se naslednja razčlenitev: potniški drugi transport (oznaka 215), tovorni drugi transport (oznaka 216) in preostali drugi transport (oznaka 217).

Zahteva se razširjena klasifikacija drugega transporta (oznaka 214):

Vesoljski transport (oznaka 218)

Zajema lansiranje satelitov, ki jih opravijo podjetja za lastnike satelitov (kakor so telekomunikacijska podjetja), ter druge storitve, ki jih opravijo izvajalci na vesoljski opremi, kakor je transport blaga in ljudi za znanstvene eksperimente. Zajema tudi vesoljski potniški transport in plačila, ki jih gospodarstvo opravi za to, da so njegovi rezidenti na vesoljskih vozilih drugega gospodarstva.

Železniški transport (oznaka 219)

Pokriva transport z vlaki. Zahteva se nadaljnja razvrstitev na potniški železniški transport (oznaka 220), tovorni železniški transport (oznaka 221) in drugi železniški transport (oznaka 222).

Cestni transport (oznaka 223)

Zajema transport s tovornjaki, kamioni in avtobusi. Zahteva se nadaljnja razvrstitev na potniški cestni transport (oznaka 224), tovorni cestni transport (oznaka 225) in drugi cestni transport (oznaka 226).

Transport po celinskih plovnih poteh (oznaka 227)

Nanaša se na mednarodni transport po rekah, kanalih in jezerih. Vključuje vodne poti, ki so znotraj ene države, in tiste, ki si jih delijo dve ali več držav. Zahteva se nadaljnja razvrstitev na potniški transport po celinskih plovnih poteh (oznaka 228), tovorni transport po celinskih plovnih poteh (oznaka 229) in drugi transport po celinskih plovnih poteh (oznaka 230).

Cevovodni transport in prenos električne energije (oznaka 231)

Pokriva mednarodni transport blaga po ceveh. Vključuje tudi stroške za prenos električne energije, če so ti ločeni od proizvodnega in distribucijskega procesa. Samo zagotavljanje električne energije je izključeno, prav tako zagotavljanje nafte in sorodnih proizvodov, vode in drugega blaga, ki se dobavi po ceveh. Izključene so tudi distribucijske storitve za električno energijo, vodo, plin in druge naftne izdelke (vključeno pod Druge poslovne storitve (oznaka 284)).

Druge podporne in pomožne transportne storitve (oznaka 232)

Druge podporne in pomožne transportne storitve zajemajo vse transportne storitve, ki se ne morejo razporediti v nobeno komponento transportnih storitev, kakor je opisano zgoraj.

Potovanja (oznaka 236)

Potovanja zajemajo predvsem blago in storitve, ki jih potniki pridobijo od gospodarstva med obiskom v tem gospodarstvu, ki je krajše od enega leta. Blago in storitve potniki kupijo ali se kupijo v njihovem imenu ali pa se ponudijo brez nadomestila (tj. kot darilo), da jih lahko potnik uporabi ali podari. Izključen je transport potnikov znotraj gospodarstva, katerega potniki obiščejo, če tak transport opravi prevoznik, ki ni rezident gospodarstva obiska, in mednarodni transport potnikov, zajeta v potniških storitvah v transportu. Izključeno je tudi blago, ki ga potnik kupi za preprodajo v svojem domačem gospodarstvu ali v drugem gospodarstvu. Potovanja se delijo v dve podkomponenti: poslovna potovanja (oznaka 237) in osebna potovanja (oznaka 240).

Poslovna potovanja (oznaka 237)

Poslovna potovanja zajemajo pridobitev blaga in storitev poslovnih potnikov. Vključena je tudi pridobitev blaga in storitev za osebno uporabo sezonskih, obmejnih in drugih delavcev, ki niso rezidenti gospodarstva, v katerem so zaposleni, in katerih delodajalec je rezident tega gospodarstva. Poslovna potovanja se naprej delijo v izdatke sezonskih in obmejnih delavcev (oznaka 238) in druga poslovna potovanja (oznaka 239).

Izdatki sezonskih in obmejnih delavcev (oznaka 238)

Vključujejo pridobitev blaga in storitev za osebno rabo sezonskih, obmejnih in drugih delavcev, ki niso rezidenti gospodarstva, v katerem so zaposleni, in katerih delodajalec je rezident tega gospodarstva.

Druga poslovna potovanja (oznaka 239)

Zajemajo vsa poslovna potovanja (oznaka 237), ki niso zajeta v izdatkih sezonskih in obmejnih delavcev (oznaka 238).

Osebna potovanja (oznaka 240)

Osebna potovanja vključujejo blago in storitve, ki jih potniki pridobijo v tujini za neposlovne namene, kakor so počitnice, sodelovanje v rekreacijskih in kulturnih dejavnostih, obiski prijateljev in sorodnikov ter romanja, in namene, povezane z izobraževanjem in zdravjem. Osebna potovanja (oznaka 240) se delijo v tri podkomponente: izdatki, povezani z zdravjem (oznaka 241), izdatki, povezani z izobraževanjem (oznaka 242), in druga osebna potovanja (oznaka 243).

Izdatki, povezani z zdravjem (oznaka 241)

Opredeljeni so kot celotni izdatki ljudi, ki potujejo v zdravstvene namene.

Izdatki, povezani z izobraževanjem (oznaka 242)

Opredeljeni so kot celotni izdatki ljudi, ki se izobražujejo.

Druga osebna potovanja (oznaka 243)

Zajemajo vsa osebna potovanja (oznaka 240), ki niso vključena v izdatke, povezane z zdravjem (oznaka 241), ali izdatke, povezane z izobraževanjem (oznaka 242).

Druge storitve (oznaka 981)

Vse storitve (oznaka 200), ki niso vključene v transport (oznaka 205) ali potovanja (oznaka 236).

Komunikacijske storitve (oznaka 245)

Vključujejo poštne in kurirske storitve (oznaka 246) ter telekomunikacijske storitve (oznaka 247).

Poštne in kurirske storitve (oznaka 246)

Vključujejo poštne storitve (oznaka 958) in kurirske storitve (oznaka 959).

Poštne storitve (oznaka 958)

Vključujejo storitve poštno ležečih pošiljk, storitve telegramov in storitve na poštnih okencih, kakor so prodaja znamk, denarna nakazila itd. Poštne storitve pogosto, vendar ne izključno, opravljajo nacionalne poštne uprave. Poštne storitve so predmet mednarodnih sporazumov, tokovi med operatorji različnih gospodarstev pa se morajo evidentirati na bruto osnovi.

Kurirske storitve (oznaka 959)

Kurirske storitve se nanašajo na ekspresno dostavo in dostavo od vrat do vrat. Za opravljanje teh storitev lahko kurirji uporabljajo lastna vozila, vozila, ki si jih zasebno delijo, ali pa javna prevozna sredstva. Vključene so storitve ekspresne dostave, ki lahko na primer vključujejo prevzem na zahtevo ali časovno določeno dostavo.

Telekomunikacijske storitve (oznaka 247)

Obsegajo prenos zvoka, podob ali drugih informacij po telefonu, teleksu, s telegramom, po radijskem in televizijskem kablu in z oddajanjem, storitve satelitov, elektronske pošte in faksimilne storitve itd., vključno s poslovnimi omrežnimi storitvami, telekonferencami in podpornimi storitvami. Ne vključujejo vrednosti prenesenih informacij. Vključujejo tudi storitve mobilne telefonije, internetne oporne storitve in storitve spletnega dostopa, vključno z zagotavljanjem dostopa do interneta.

Gradbene storitve (oznaka 249)

Vključujejo gradbene dejavnosti v tujini (oznaka 250) in gradbene dejavnosti v gospodarstvu zbiratelju podatkov (oznaka 251).

Gradbene dejavnosti v tujini (oznaka 250)

Vključujejo gradbene storitve, ki jih za nerezidente opravijo rezidenčna podjetja gospodarstva zbiratelja podatkov (pritoki), ter blago in storitve, ki jih ta podjetja kupijo v gospodarstvu gostitelju (odtoki).

Gradbene dejavnosti v gospodarstvu zbiratelju podatkov (oznaka 251)

Sestavljajo jih gradbene storitve, ki jih opravijo nerezidenčna gradbena podjetja za rezidente gospodarstva zbiratelja podatkov (odtoki), ter blago in storitve, ki jih ta nerezidenčna podjetja kupijo v gospodarstvu zbiratelju podatkov (pritoki).

Zavarovalniške storitve (oznaka 253)

Pokrivajo različne vrste zavarovanja, ki jih rezidenčna zavarovalniška podjetja opravijo za nerezidente in nasprotno. Te storitve se običajno ocenijo ali ovrednotijo glede na stroške storitev, vključene v celotne premije, in ne glede na skupno vrednost premij. Vključujejo življenjsko zavarovanje in pokojninski skladi (oznaka 254), zavarovanje blaga v prevozu (oznaka 255), drugo neposredno zavarovanje (oznaka 256), pozavarovanje (oznaka 257) in pomožne storitve (oznaka 258).

Življenjsko zavarovanje in pokojninski skladi (oznaka 254)

Na osnovi imetnikov polic življenjskega zavarovanja, s soudeležbo pri dobičku in brez nje, se opravljajo redna plačila zavarovatelju (obstaja lahko tudi samo enkratno plačilo), v zameno pa zavarovatelj jamči, da bo imetniku police izplačal dogovorjeni minimalni znesek ali anuiteto na določen datum ali ob smrti imetnika police, če ta nastopi prej. Časovno omejeno življenjsko zavarovanje za primer smrti, pri katerem se zavarovalnina izplača v primeru smrti in v nobenih drugih okoliščinah, je oblika neposrednega zavarovanja ter tukaj ni zajeto, temveč je vključeno pod Drugo neposredno zavarovanje (oznaka 256).

Pokojninski skladi so posebni skladi, ustanovljeni zato, da bi se izplačeval dohodek nekaterim skupinam zaposlenih ob upokojitvi. Organizirajo in vodijo jih zasebni ali javni delodajalci ali skupaj delodajalci in njihovi zaposleni. Sredstva črpajo iz prispevkov delodajalca in/ali zaposlenih in iz dohodkov iz naložb, ki se ustvarijo iz sredstev sklada, ukvarjajo pa se tudi s finančnimi transakcijami za lasten račun. Ne vključujejo sistemov socialne varnosti, organiziranih za velike dele skupnosti, ki jih vpelje, nadzoruje ali financira država. Vključene so storitve upravljanja pokojninskih skladov. Pri pokojninskih skladih so „premije“ na splošno opisane kot „prispevki“, medtem ko so „zahtevki“ na splošno opisani kot „prejemki“.

Zavarovanje blaga v prevozu (oznaka 255)

Storitev zavarovanja blaga v prevozu se nanaša na zavarovanje blaga, ki je v procesu izvoza ali uvoza, na osnovi tega, da je konsistentno z meritvijo blaga FOB in transportom tovora.

Drugo neposredno zavarovanje (oznaka 256)

Drugo neposredno zavarovanje pokriva vse oblike nezgodnega zavarovanja. Vključuje: časovno omejeno življenjsko zavarovanje za primer smrti, nezgodno in zdravstveno zavarovanje (razen če je to del vladnega sistema socialne varnosti), pomorsko, letalsko in drugo transportno zavarovanje, požarno zavarovanje in drugo zavarovanje premoženja, zavarovanje denarne škode, splošno zavarovanje odgovornosti in drugo zavarovanje, kakor je turistično zavarovanje in zavarovanje, povezano s posojili in kreditnimi karticami.

Pozavarovanje (oznaka 257)

Pozavarovanje je proces odstopanja dela zavarovalniškega tveganja podizvajalcem, pogosto specializiranim zavarovateljem, v zameno za sorazmerni delež premijskih dohodkov. Transakcije pozavarovanja se lahko vežejo na pakete, ki vključujejo razne vrste tveganj.

Pomožne storitve (oznaka 258)

Sestavljajo jih transakcije, ki so tesno povezane z zavarovalništvom in posli pokojninskih skladov. Vključujejo zastopniške provizije, zavarovalniško posredovanje in storitve zastopanja, zavarovalniške in pokojninske svetovalne storitve, storitve ocenjevanja in popravkov, aktuarske storitve, reševalne upraviteljske storitve ter regulativne in nadzorovalne storitve za odškodnine in izterjave.

Finančne storitve (oznaka 260)

Finančne storitve zajemajo finančno posredovanje in pomožne storitve, razen tistih od podjetij za življenjsko zavarovanje in pokojninske sklade (ki spadajo pod življenjsko zavarovanje in pokojninske sklade) ter drugih zavarovalniških storitev, ki se opravijo med rezidenti in nerezidenti. Take storitve lahko opravljajo banke, borze, podjetja za faktoring, podjetja za kreditne kartice in druga podjetja. Vključene so storitve, ki se opravljajo v povezavi s transakcijami s finančnimi instrumenti, in druge storitve, povezane s finančnimi dejavnostmi, kakor so storitve svetovanja, skrbništva in upravljanja premoženja.

Računalniške in informacijske storitve (oznaka 262)

Sestavljajo jih računalniške storitve (oznaka 263) in informacijske storitve (oznaka 264).

Računalniške storitve (oznaka 263)

Sestavljajo jih storitve, povezane s programsko in strojno opremo, ter storitve obdelave podatkov. Vključujejo svetovalne storitve za programsko in strojno opremo ter storitve uporabe; vzdrževanje in popravilo računalnikov ter periferne opreme, storitve odprave nesreč ter ponujanje nasvetov in pomoči glede zadev, povezanih z upravljanjem računalniških virov, analizo, oblikovanje in programiranje sistemov, primernih za uporabo (vključno z razvojem in oblikovanjem spletnih strani), ter tehnično svetovanje v povezavi s programsko opremo, razvoj, izdelavo, dobavo in dokumentacijo programske opreme po meri, vključno z operacijskimi sistemi, izdelanimi po naročilu nekaterih uporabnikov, vzdrževanje sistemov in druge podporne storitve, kakor je izobraževanje kot del svetovanja, storitve obdelave podatkov, kakor so vnos podatkov, tabulacija in obdelava na osnovi zakupa računalniškega časa, storitve gostovanja na spletnih straneh (tj. zagotavljanje strežniškega prostora na internetu za gostovanje spletnih strani strank), in upravljanje računalniških zmogljivosti.

Informacijske storitve (oznaka 264)

Sestavljajo jih storitve tiskovnih agencij (oznaka 889) in druge storitve posredovanja informacij (oznaka 890).

Storitve tiskovnih agencij (oznaka 889)

Storitve tiskovnih agencij vključujejo posredovanje novic, fotografij in člankov medijem.

Druge storitve posredovanja informacij (oznaka 890)

Vključujejo storitve podatkovnih baz – zasnovo podatkovnih baz, hranjenje podatkov ter razširjanje podatkov in podatkovnih baz (vključno z direktoriji in seznami naslovnikov/prejemnikov), na spletu in prek magnetnih, optičnih ali tiskanih množičnih občil, ter spletne iskalne portale (storitve iskalnikov, ki najdejo internetne naslove za stranke, ki vnesejo povpraševanje s ključnimi besedami). Vključujejo tudi neposredne, osebne naročnine na časopise in periodični tisk, bodisi po pošti, z elektronskim prenosom ali drugače.

Tantieme in licenčnine (oznaka 266)

Sestavljajo jih franšizne provizije in podobne pravice (oznaka 891) ter druge tantieme in licenčnine (oznaka 892).

Franšizne provizije in podobne pravice (oznaka 891)

Sestavljajo jih mednarodna plačila ter prejemki franšiznih provizij in tantiem, plačanih za uporabo registriranih blagovnih znamk.

Druge tantieme in licenčnine (oznaka 892)

Vključujejo mednarodna plačila in prejemke za pooblaščeno uporabo neopredmetenih, neproizvedenih, nefinančnih sredstev in lastniških pravic (kakor so patenti, avtorske pravice ter industrijski procesi in načrti) ter, z uporabo prek licenčnih pogodb, izdelanih izvirnikov ali predlog (kakor so rokopisi, računalniški programi in kinematografska dela ter zvočni zapisi).

Druge poslovne storitve (oznaka 268)

Sestavljajo jih čezmorska trgovina in druge storitve, povezane s trgovino (oznaka 269), storitve poslovnega najema (oznaka 272) in razne poslovne, profesionalne in tehnične storitve (oznaka 273).

Čezmorska trgovina in druge storitve, povezane s trgovino (oznaka 269)

Vključujejo čezmorsko trgovino (oznaka 270) in druge storitve, povezane s trgovino (oznaka 271)

Čezmorska trgovina (oznaka 270)

Čezmorska trgovina je opredeljena kot nakup blaga, ki ga opravi rezident gospodarstva zbiratelja podatkov pri nerezidentu, in nadaljnja prodaja blaga drugemu nerezidentu; med tem procesom blago ne vstopi v gospodarstvo zbiratelja podatkov ali iz njega.

Druge storitve, povezane s trgovino (oznaka 271)

Zajemajo provizije za transakcije z blagom in storitvami med (a) rezidenčnimi čezmorskimi trgovci, posredniki na blagovni borzi, prodajalci in komisionarji ter (b) nerezidenti.

Storitve poslovnega najema (oznaka 272)

Pokrivajo rezidenčni/nerezidenčni najem in zakup ladij, zrakoplovov in transportne opreme, kakor so železniški vagoni, zabojniki in ladijska oprema, brez upravljavcev in posadke.

Razne poslovne, profesionalne in tehnične storitve (oznaka 273)

Vključujejo pravno, računovodsko in upravljavsko svetovanje ter odnose z javnostjo (oznaka 274), oglaševanje ter raziskovanje trga in javnega mnenja (oznaka 278), raziskave in razvoj (oznaka 279), arhitekturne, inženirske in druge tehnične storitve (oznaka 280), kmetijstvo, rudarstvo in predelovalne storitve na kraju samem (oznaka 281), druge poslovne storitve (oznaka 284) in storitve med povezanimi podjetji, d.n. (oznaka 285).

Pravno, računovodsko in upravljavsko svetovanje ter odnosi z javnostjo (oznaka 274)

Postavka vključuje pravne storitve (oznaka 275), računovodske, revizijske, knjigovodske in davčne svetovalne storitve (oznaka 276) ter poslovne in upravljavske svetovalne storitve ter storitve odnosov z javnostmi (oznaka 277).

Pravne storitve (oznaka 275)

Pokrivajo storitve pravnega svetovanja in zastopanja v katerem koli pravnem, sodnem ali zakonskem postopku, storitve priprave pravne dokumentacije in instrumentov, svetovanje o certificiranju ter depozitne in poravnalne storitve.

Računovodske, revizijske, knjigovodske in davčne svetovalne storitve (oznaka 276)

Pokrivajo evidentiranje komercialnih transakcij za podjetja in druge; storitve preučevanja računovodskih zapisov in finančnih izkazov; poslovno davčno načrtovanje in svetovanje; ter pripravo davčne dokumentacije.

Poslovne in upravljavske svetovalne storitve ter storitve odnosov z javnostjo (oznaka 277)

Pokrivajo storitve svetovanja, usmerjanja in operativne pomoči za podjetja v zvezi s poslovno politiko in strategijo ter splošno načrtovanje, strukturiranje in nadzor organizacije. Postavka vključuje: revizijo upravljanja; tržno upravljanje, človeške vire, upravljanje proizvodnje in svetovanje o vodenju projektov; ter svetovalne, usmerjevalne in operativne storitve, povezane z izboljšanjem ugleda strank ter njihovih odnosov z institucijami in s splošno javnostjo.

Oglaševanje ter raziskovanje trga in javnega mnenja (oznaka 278)

To so storitve, ki se opravijo med rezidenti in nerezidenti. Vključujejo oblikovanje, ustvarjanje in trženje oglasov s strani oglaševalskih agencij, objavo v medijih, vključno z nakupom in prodajo oglaševalskega prostora, storitve razstavljanja na trgovinskih sejmih, promocijo izdelkov v tujini, raziskave trga, telemarketing ter raziskovanje javnega mnenja glede različnih vprašanj.

Raziskave in razvoj (oznaka 279)

Zajete so tiste storitve, ki se opravijo med rezidenti in nerezidenti in ki so povezane z osnovnim raziskovanjem, uporabnim raziskovanjem ter eksperimentalnim razvojem novih izdelkov in procesov.

Arhitekturne, inženirske in druge tehnične storitve (oznaka 280)

Zajete so transakcije med rezidenti in nerezidenti, povezane z arhitekturnim načrtovanjem urbanih in drugih razvojnih projektov; načrtovanje in priprava projektov ter nadzorovanje jezov, mostov, letališč in projektov na ključ itd.; geodetske storitve; kartografija; preskušanje in certificiranje izdelkov; ter storitve tehnične inšpekcije.

Kmetijstvo, rudarstvo in predelovalne storitve na kraju samem (oznaka 281)

Vključujejo obdelavo odpadkov in odpravljanje onesnaževanja (oznaka 282) ter kmetijstvo, rudarstvo in druge predelovalne storitve na kraju samem (oznaka 283).

Obdelava odpadkov in odpravljanje onesnaževanja (oznaka 282)

Zajema obdelavo radioaktivnih in drugih odpadkov; odstranjevanje onesnažene zemlje; odpravljanje onesnaževanja, vključno z razlitjem nafte; obnovitev rudarskih delovišč; ter storitve dekontaminacije in sanitarnega urejanja. Vključene so tudi vse druge storitve, ki so povezane s čiščenjem in povrnitvijo okolja v prvotno stanje.

Kmetijstvo, rudarstvo in druge predelovalne storitve na kraju samem (oznaka 283)

Vključuje:

| (a) | Kmetijske storitve, ki spremljajo kmetijstvo, kakor so zagotavljanje kmetijskih strojev s posadko, žetev, obdelava pridelkov, zatiranje škodljivcev, nalaganje živali, skrb za živali ter storitve nege in reje. Vključene so tudi storitve lova, lova s pastmi, gozdarstva in sečnje ter ribolova. |
| --- | --- |

(a)

Kmetijske storitve, ki spremljajo kmetijstvo, kakor so zagotavljanje kmetijskih strojev s posadko, žetev, obdelava pridelkov, zatiranje škodljivcev, nalaganje živali, skrb za živali ter storitve nege in reje. Vključene so tudi storitve lova, lova s pastmi, gozdarstva in sečnje ter ribolova.

| (b) | Rudarske storitve na naftnih in plinskih poljih, vključno z vrtanjem, postavitvijo vrtalnih stolpov, storitvami popravila in demontiranja ter cementiranjem naftnih in plinskih vrtin. Zajete so tudi storitve, ki spremljajo iskanje rud in raziskovanje ter rudarski inženiring in geološko raziskovanje. |
| --- | --- |

(b)

Rudarske storitve na naftnih in plinskih poljih, vključno z vrtanjem, postavitvijo vrtalnih stolpov, storitvami popravila in demontiranja ter cementiranjem naftnih in plinskih vrtin. Zajete so tudi storitve, ki spremljajo iskanje rud in raziskovanje ter rudarski inženiring in geološko raziskovanje.

| (c) | Druge predelovalne storitve na kraju samem, ki pokrivajo predelavo blaga ali delo z blagom na kraju samem, pri čemer je bilo to blago uvoženo brez spremembe lastništva ter predelano, vendar ne ponovno izvoženo v državo, iz katere je bilo blago poslano (ampak prodano v gospodarstvu, ki ga je predelalo, ali tretjemu gospodarstvu) ali nasprotno. |
| --- | --- |

(c)

Druge predelovalne storitve na kraju samem, ki pokrivajo predelavo blaga ali delo z blagom na kraju samem, pri čemer je bilo to blago uvoženo brez spremembe lastništva ter predelano, vendar ne ponovno izvoženo v državo, iz katere je bilo blago poslano (ampak prodano v gospodarstvu, ki ga je predelalo, ali tretjemu gospodarstvu) ali nasprotno.

Druge poslovne storitve (oznaka 284)

Pokrivajo transakcije s storitvami med rezidenti in nerezidenti, kakor so kadrovanje, varnostne in preiskovalne storitve, prevajanje in tolmačenje, fotografske storitve, čiščenje prostorov in poslovanje z nepremičninami za podjetja ter katere koli druge poslovne storitve, ki se ne morejo razvrstiti v nobene zgoraj navedene poslovne storitve.

Storitve med povezanimi podjetji, d.n. (oznaka 285)

To je rezidualna kategorija. Pokriva plačila med povezanimi podjetji za storitve, ki se ne morejo natančno razvrstiti v nobeno drugo komponento. Vključuje plačila podružnic, hčerinskih in pridruženih podjetij njihovim matičnim podjetjem ali drugim povezanim podjetjem, ki predstavljajo prispevke za splošne stroške upravljanja podružnic, hčerinskih in pridruženih podjetij (za načrtovanje, organizacijo in nadzorovanje) ter tudi povračila stroškov, ki jih neposredno poravnajo matična podjetja. Vključene so tudi transakcije med matičnimi podjetji in njihovimi podružnicami ter hčerinskimi in pridruženimi podjetji za pokrivanje splošnih stroškov poslovanja.

Osebne, kulturne in rekreacijske storitve (oznaka 287)

Sestavljajo jih avdiovizualne in sorodne storitve (oznaka 288) ter druge osebne, kulturne in rekreacijske storitve (oznaka 289).

Avdiovizualne in sorodne storitve (oznaka 288)

Zajemajo storitve in povezane stroške proizvodnje filmov (na filmskem ali videozapisu), radijskih in televizijskih programov (predvajanih v živo ali kot posnetek) ter glasbenih posnetkov. Vključeni so prejemki ali plačila za najem, plačila rezidenčnim igralcem, producentom itd. za produkcijo v tujini (ali nerezidentom za delo, ki so ga opravili v gospodarstvu zbiratelju podatkov), provizije za distribucijske pravice, prodane množičnim občilom za omejeno število prikazov na določenih območjih, ter dostop do kodiranih televizijskih kanalov (kakor so kabelske storitve). Vključena so plačila igralcem, režiserjem in producentom, ki so vpleteni v gledališke in glasbene produkcije, športne dogodke, cirkuse in druge podobne dogodke, ter provizije za distribucijske pravice (za televizijo, radio in film) za te dejavnosti.

Druge osebne, kulturne in rekreacijske storitve (oznaka 289)

Sestavljajo jih izobraževalne storitve (oznaka 895), zdravstvene storitve (oznaka 896) in preostale druge osebne, kulturne in rekreacijske storitve, ki niso vključene drugje (oznaka 897).

Izobraževalne storitve (oznaka 895)

Vključene so storitve med rezidenti in nerezidenti v povezavi z izobraževanjem, kakor so korespondenčni tečaji in izobraževanje prek televizije ali interneta, ter storitve učiteljev in drugih oseb, ki storitve opravljajo neposredno v gospodarstvih gostiteljih.

Zdravstvene storitve (oznaka 896)

Vključene so storitve, ki jih opravijo zdravniki, sestre ter paramedicinsko in podobno osebje, ter laboratorijske in podobne storitve, ki so opravljene bodisi na kraju samem ali na daljavo. Izdatki potnikov za izobraževanje in zdravje niso vključeni (zajeti v potovanjih).

Preostale druge osebne, kulturne in rekreacijske storitve (oznaka 897)

To je rezidualna kategorija, ki pokriva druge osebne, kulturne in rekreacijske storitve (oznaka 289), ki niso zajete v izobraževalnih storitvah (oznaka 895) in zdravstvenih storitvah (oznaka 896).

Javne storitve, d.n. (oznaka 291)

To je rezidualna kategorija, ki pokriva javne transakcije (vključno s transakcijami mednarodnih organizacij), ki niso zajete v drugih komponentah razširjene klasifikacije storitev plačilne bilance (EBOPS). Vključene so vse transakcije (z blagom in storitvami) veleposlaništev, konzulatov, vojaških enot in obrambnih agencij z rezidenti gospodarstev, v katerih so veleposlaništva, konzulati, vojaške enote in obrambne agencije, ter vse transakcije z drugimi gospodarstvi. Niso vključene transakcije z rezidenti domačega gospodarstva, ki jih predstavljajo veleposlaništva, konzulati, vojaške enote in obrambne agencije, ter transakcije v komisijskih in naknadne izmenjave v teh veleposlaništvih in konzulatih.

To postavko je treba razčleniti na transakcije storitev veleposlaništev in konzulatov(oznaka 292), transakcije storitev vojaških enot in agencij (oznaka 293) ter druge javne storitve (oznaka 294).

DOHODKI (OZNAKA 300)

Dohodki zajemajo dve vrsti transakcij med rezidenti in nerezidenti: (i) tiste, v katere so vpletena sredstva za zaposlene, ki se izplačajo nerezidenčnim delavcem (npr. obmejnim, sezonskim in drugim kratkoročnim delavcem), ter (ii) tiste, v katere so vpleteni prejemki dohodkov iz naložb in plačila od zunanjih finančnih terjatev in obveznosti.

Sredstva za zaposlene (oznaka 310)

Sredstva za zaposlene sestavljajo plače in drugi prejemki, v gotovini ali naravi, ki jih zaslužijo posamezniki – v gospodarstvih, katerih niso rezidenti – za delo, opravljeno za rezidente teh gospodarstev (in plačano od njih). Vključeni so prispevki, ki jih plačajo delodajalci v imenu zaposlenih za sisteme socialne varnosti ali v zasebne zavarovalniške ali pokojninske sklade (financirane ali ne) za zavarovanje prejemkov za zaposlene.

Dohodki iz naložb (oznaka 320)

Dohodki iz naložb so dohodki, ki izhajajo iz naslova zunanjih finančnih terjatev in ki jih plačajo rezidenti enega gospodarstva rezidentom drugega gospodarstva. Dohodki iz naložb zajemajo obresti, dividende, nakazila dobičkov podružnic in deleže neposrednih investitorjev v zadržanih dobičkih podjetij z neposredno naložbo. Dohodki iz naložb se morajo razvrstiti v komponente neposrednih, portfeljskih in drugih naložb.

Dohodki iz neposrednih naložb (oznaka 330)

Dohodki iz neposrednih naložb, tj. dohodki iz lastniškega kapitala in dohodki iz dolgov, pokrivajo dohodke neposrednega vlagatelja rezidenta enega gospodarstva iz lastništva kapitala neposrednih naložb v podjetju v drugem gospodarstvu. Dohodke iz neposrednih naložb se predstavi na neto osnovi za neposredne naložbe v tujini in v gospodarstvu poročevalcu (tj. prejemki dohodkov iz lastniškega kapitala in dohodkov iz dolgov, zmanjšani za plačila dohodkov iz lastniškega kapitala in dohodkov iz dolgov za vsako posebej). Dohodki iz lastniškega kapitala se naprej razvrščajo na (i) razdeljene dohodke (dividende in razdeljeni dobički podružnic) in (ii) reinvestirane dobičke in nerazdeljene dobičke podružnic. Dohodke iz dolgov sestavljajo neplačane obresti – za dolgove povezanih podjetij – za/od neposrednih vlagateljev od/za povezana podjetja v tujini. Dohodki iz neudeležbenih prednostnih delnic se običajno obravnavajo kot obrestni dohodki in ne kot dividendni dohodki ter so zajeti v dohodkih iz dolgov.

Dividende in razdeljeni dobički podružnic (oznaka 332)

Dividende, vključno z dividendami iz delnic, so razdelitve dobičkov za delnice in druge oblike udeležbe v lastniškem kapitalu zasebnih delniških družb, zadružnih organizacij in javnih družb. Razdeljeni dohodki so lahko v obliki dividend za navadne ali prednostne delnice v lasti neposrednih vlagateljev v povezana podjetja v tujini ali nasprotno.

Reinvestirani dobički in nerazdeljeni dobički podružnic (oznaka 333)

Reinvestirane dobičke sestavljajo deleži neposrednih vlagateljev – sorazmerno z višino njihovega lastniškega kapitala – (i) v dobičkih, ki jih tuja hčerinska in povezana podjetja ne razdelijo kot dividende in (ii) v dobičkih, ki jih podružnice in druga podjetja, ki niso delniška, ne nakažejo neposrednim vlagateljem. (Če ta del dobičkov ni določen, se po dogovoru vsi dobički podružnic štejejo za razdeljene.)

Dohodki iz dolgov (oznaka 334)

Dohodke iz dolgov sestavljajo neplačane obresti – za dolgove povezanih podjetij – za/od neposrednih vlagateljev od/za povezana podjetja v tujini. Dohodki iz neudeležbenih prednostnih delnic se običajno obravnavajo kot obrestni dohodki in ne kot dividendni dohodki ter so zajeti v dohodkih iz dolgov.

Lastniški kapital in reinvestirani dobički v tujini (oznaka 506)

Lastniški kapital zajema lastniške deleže v podružnicah, vse deleže (volilne ali nevolilne) v hčerinskih podjetjih in pridruženih podjetjih (razen neudeležbenih prednostnih delnic, ki se štejejo za dolžniške vrednostne papirje in so vključene pod drugim kapitalom neposrednih naložb) ter drugi vloženi kapital. Reinvestirane dobičke sestavlja delež neposrednega vlagatelja (sorazmerno z neposredno kapitalsko udeležbo) v dobičkih, ki jih hčerinska in pridružena podjetja ne razdelijo kot dividende, ter dobičkih podružnic, ki se ne nakažejo neposrednemu vlagatelju.

Lastniški kapital in reinvestirani dobički v gospodarstvu poročevalcu (oznaka 556)

Lastniški kapital zajema lastniške deleže v podružnicah, vse deleže (volilne ali nevolilne) v hčerinskih in pridruženih podjetjih (razen neudeležbenih prednostnih delnic, ki se štejejo za dolžniške vrednostne papirje in so vključene pod drugim kapitalom neposrednih naložb) ter drugi vloženi kapital. Reinvestirane dobičke sestavlja delež neposrednega vlagatelja (sorazmerno z neposredno kapitalsko udeležbo) v dobičkih, ki jih hčerinska in pridružena podjetja ne razdelijo kot dividende, ter dobičkih podružnic, ki se ne nakažejo neposrednemu vlagatelju.

Dohodki iz portfeljskih naložb (oznaka 339)

Dohodke iz portfeljskih naložb sestavljajo dohodkovne transakcije med rezidenti in nerezidenti ter izhajajo iz imetja v delnicah, obveznicah, zapisih in instrumentih denarnega trga. Ta kategorija se naprej deli v dohodke iz lastniškega kapitala (dividende) in dohodke iz dolgov (obresti).

Drugi dohodki iz naložb (oznaka 370)

Drugi dohodki iz naložb pokrivajo obrestne prejemke in plačila za vse druge rezidenčne zahtevke (terjatve) do nerezidentov in obveznosti do nerezidentov. Ta kategorija načelno vključuje tudi pripisane dohodke gospodinjstev iz neto kapitala v rezervah življenjskega zavarovanja in v pokojninskih skladih. Obresti iz terjatev sestavljajo obresti za kratkoročna in dolgoročna posojila, depozite in druge komercialne in finančne terjatve ter za upniško stanje gospodarstva v Mednarodnem denarnem skladu (MDS). Obresti iz obveznosti zajemajo obresti za posojila, depozite in druge terjatve ter obresti, povezane z uporabo kreditov MDS in posojil MDS. Vključene so tudi obresti, plačane MDS za SDR sklada na računu splošnih virov.

Tekoči transferji (oznaka 379)

Tekoči transferji so pobotane postavke za enostranske transakcije, v katerih en gospodarski subjekt daje realni vir ali finančna sredstva drugemu subjektu, ne da bi v zameno prejel kakršen koli realni vir ali finančna sredstva. Ti viri se porabijo takoj ali kmalu potem, ko je opravljen transfer. Tekoči transferji so vsi transferji, ki niso kapital. Tekoči transferji se razvrščajo glede na sektor gospodarstva zbiratelja podatkov v državo in druge sektorje.

Tekoči transferji države (oznaka 380)

Transferji države sestavljajo tekoče mednarodno sodelovanje, ki pokriva tekoče transferje – v gotovini ali naravi – med vladami različnih gospodarstev ali med vladami in mednarodnimi organizacijami.

Drugi sektorji (oznaka 390)

Tekoči transferji med drugimi sektorji gospodarstva in nerezidenti zajemajo tiste transferje, ki se pojavijo med posamezniki, med nevladnimi institucijami ali organizacijami (ali med tema dvema skupinama) ali med nerezidenčnimi vladnimi institucijami in posamezniki ali nevladnimi institucijami.

Kapitalski račun (oznaka 994)

Kapitalski račun pokriva vse transakcije, ki vključujejo prejemek ali plačilo kapitalskih transferjev in pridobitev/odsvojitev neproizvedenih, nefinančnih sredstev.

Finančni račun (oznaka 995)

Finančni račun pokriva vse transakcije, povezane s spremembami lastništva v tujih finančnih sredstvih in obveznostih gospodarstva. Take spremembe zajemajo nastanek in likvidacijo terjatev do vseh svetovnih gospodarstev ali od njih. Vse komponente so razvrščene glede na vrsto naložbe ali glede na funkcionalno poddelitev (neposredne naložbe, portfeljske naložbe, izvedeni finančni instrumenti, druge naložbe, rezervna imetja).

NEPOSREDNE NALOŽBE (OZNAKA 500)

Neposredne tuje naložbe so kategorija mednarodnih naložb, ki odraža cilj rezidenčnega subjekta enega gospodarstva (neposredni vlagatelj), ki pridobi trajno udeležbo v podjetju, ki je rezident drugega, tujega gospodarstva (podjetje z neposredno naložbo). „Trajna udeležba“ implicira obstoj dolgoročnega razmerja med neposrednim vlagateljem in podjetjem ter visoko stopnjo vpliva vlagatelja na upravljanje podjetja z neposredno naložbo. Neposredna naložba zajema začetno transakcijo med tema dvema subjektoma – tj. transakcijo, ki vzpostavi razmerje neposredne naložbe – ter vse nadaljnje transakcije med njima in med odvisnimi družbami, delniškimi ali ne.

Neposredne naložbe v tujini (oznaka 505)

Neposredne naložbe se razvrščajo predvsem na osnovi smeri – rezidenčne neposredne naložbe v tujini in nerezidenčne naložbe v gospodarstvu poročevalcu.

Lastniški kapital (oznaka 510)

Lastniški kapital zajema lastniške deleže v podružnicah, vse deleže (volilne ali nevolilne) v hčerinskih in pridruženih podjetjih (razen neudeležbenih prednostnih delnic, ki se štejejo za dolžniške vrednostne papirje in so vključene pod drugim kapitalom neposrednih naložb) ter drugi vloženi kapital. Lastniški kapital pokriva tudi pridobitev deležev v neposrednem vlagatelju od podjetja z neposredno naložbo.

Reinvestirani dobički (oznaka 525)

Reinvestirane dobičke sestavlja delež neposrednega vlagatelja (sorazmerno z neposredno kapitalsko udeležbo) v dobičkih, ki jih hčerinska in pridružena podjetja ne razdelijo kot dividende, ter dobičkih podružnic, ki se ne nakažejo neposrednemu vlagatelju. Ti reinvestirani dobički se evidentirajo kot dohodki z izravnalno kapitalsko transakcijo.

Drugi kapital neposrednih naložb (oznaka 530)

Drugi kapital neposrednih naložb (ali dolžniške transakcije povezanih podjetij) zajema najemanje in posojanje sredstev – vključno z dolžniškimi vrednostnimi papirji, obveznostmi do dobaviteljev in neudeležbenimi prednostnimi delnicami (ki se štejejo za dolžniške vrednostne papirje) – med neposrednim vlagateljem in podružnicami ter hčerinskimi in pridruženimi podjetji. Dolgovi, ki jih mora neposredni vlagatelj poravnati podjetju z neposredno naložbo, se tudi evidentirajo kot kapital neposrednih naložb.

Neposredne naložbe v gospodarstvu poročevalcu (oznaka 555)

Neposredne naložbe se razvrščajo predvsem na osnovi smeri – rezidenčne neposredne naložbe v tujini in nerezidenčne naložbe v gospodarstvu poročevalcu.

Lastniški kapital (oznaka 560)

Lastniški kapital zajema lastniške deleže v podružnicah, vse deleže (volilne ali nevolilne) v hčerinskih in pridruženih podjetjih (razen neudeležbenih prednostnih delnic, ki se štejejo za dolžniške vrednostne papirje in so vključene pod drugim kapitalom neposrednih naložb), ter drugi vloženi kapital. Lastniški kapital pokriva tudi pridobitev deležev v neposrednem vlagatelju od podjetja z neposredno naložbo.

Reinvestirani dobički (oznaka 575)

Reinvestirane dobičke sestavlja delež neposrednega vlagatelja (sorazmerno z neposredno kapitalsko udeležbo) v dobičkih, ki jih hčerinska in pridružena podjetja ne razdelijo kot dividende, ter dobičkih podružnic, ki se ne nakažejo neposrednemu vlagatelju. Ti reinvestirani dobički se evidentirajo kot dohodki z izravnalno kapitalsko transakcijo.

Drugi kapital neposrednih naložb (oznaka 580)

Drugi kapital neposrednih naložb (ali dolžniške transakcije povezanih podjetij) zajema najemanje in posojanje sredstev – vključno z dolžniškimi vrednostnimi papirji, obveznostmi do dobaviteljev in neudeležbenimi prednostnimi delnicami (ki se štejejo za dolžniške vrednostne papirje) – med neposrednim vlagateljem in podružnicami, hčerinskimi in pridruženimi podjetji. Dolgovi, ki jih mora neposredni vlagatelj poravnati podjetju z neposredno naložbo, se tudi evidentirajo kot kapital neposrednih naložb.

PORTFELJSKE NALOŽBE (OZNAKA 600)

Portfeljske naložbe pokrivajo transakcije z lastniškimi in dolžniškimi vrednostnimi papirji. Dolžniški vrednostni papirji se naprej delijo na obveznice in zapise, instrumente denarnega trga in izvedene finančne instrumente, kadar ti ustvarjajo finančne terjatve in obveznosti, drugače so kategorizirani kot neposredna naložba ali kot rezervna imetja.

Izvedeni finančni instrumenti (oznaka 910)

Pogodba o izvedenih finančnih instrumentih je finančni instrument, ki je vezan na drug specifičen finančni instrument, kazalec ali blago in prek katerega se lahko z določenimi finančnimi tveganji (kakor so obrestno tveganje, tečajno tveganje, cenovna tveganja v zvezi z blagom in lastniškim kapitalom, kreditna tveganja itd.) samo po sebi trguje na finančnih trgih.

DRUGE NALOŽBE (OZNAKA 700)

Postavka drugih naložb je opredeljena kot rezidualna kategorija, ki vključuje vse finančne transakcije, ki niso zajete v neposrednih naložbah, portfeljskih naložbah, izvedenih finančnih instrumentih ali rezervnih sredstvih.

---