----

----

I Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta

----

PADOMES REGULA (EK) Nr. 768/2005

(2005. gada 26. aprīlis),

ar ko izveido Kopienas Zivsaimniecības kontroles aģentūru un groza Regulu (EEK) Nr. 2847/93, ar kuru izveido kontroles sistēmu, kas piemērojama kopējai zivsaimniecības politikai

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 37. pantu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu (1),

tā kā:

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

I NODAĻA

MĒRĶIS, PIEMĒROŠANAS JOMA UN DEFINĪCIJAS

1. pants

Mērķis

Ar šo regulu ir izveidota Kopienas Zivsaimniecības kontroles aģentūra (“Aģentūra”), kuras mērķis ir organizēt dalībvalstu izvērstu, operatīvu zivsaimniecības kontroles un pārbaudes pasākumu koordināciju un palīdzēt tām sadarboties, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem, nodrošinot tās efektīvu un vienādu piemērošanu.

2. pants

Definīcijas

Šajā regulā ir lietotas šādas definīcijas:

II NODAĻA

AĢENTŪRAS PIENĀKUMI UN UZDEVUMI

3. pants

Pienākumi

Aģentūras pienākumi ir:

4. pants

Uzdevumi, kas attiecas uz Kopienas starptautiskām saistībām kontroles un pārbaudes jomā

1.   Pēc Komisijas lūguma Aģentūra:

2.   Pēc Komisijas lūguma Aģentūra var sadarboties ar kompetentām trešo valstu iestādēm kontroles un pārbaudes jautājumos, ievērojot nolīgumus, ko Kopiena noslēgusi ar šādām valstīm.

3.   Aģentūra savas kompetences robežās var dalībvalstu vārdā veikt uzdevumus saskaņā ar starptautiskiem zivsaimniecības nolīgumiem, kuros Kopiena ir līgumslēdzēja puse.

5. pants

Ar operatīvu koordināciju saistīti uzdevumi

1.   Aģentūras veiktā operatīvā koordinācija attiecas arī uz zvejas darbību pārbaudi un kontroli, pie tās pieder zivsaimniecības produktu imports, pārvadājumi un izkraušana līdz pat laikam, kad produktus pēc izkraušanas saņem pirmais pircējs.

2.   Operatīvas koordinācijas vajadzībām Aģentūra izstrādā kopējus izvietošanas plānus un saskaņā ar III nodaļu organizē operatīvu dalībvalstu veikto kontroles un pārbaudes pasākumu koordināciju.

6. pants

Līgumpakalpojumi dalībvalstīm

Aģentūra pēc dalībvalstu lūguma var tām sniegt ar kontroli un pārbaudi saistītus līgumpakalpojumus sakarā ar saistībām attiecībā uz zivsaimniecību Kopienas un/vai starptautiskos ūdeņos, arī kontroles un pārbaudes platformu fraktēšanu, darbību un personāla nodrošinājumu, un novērotāju nodrošināšanu kopīgās attiecīgo dalībvalstu darbībās.

7. pants

Palīdzība dalībvalstīm

Palīdzot dalībvalstīm labāk pildīt saistības, ko uzliek kopējā zivsaimniecības politika, Aģentūra:

III NODAĻA

OPERATĪVA KOORDINĀCIJA

8. pants

Kopienas saistību īstenošana kontroles un pārbaudes jomā

Pēc Komisijas lūguma Aģentūra, balstoties uz starptautiskām kontroles un pārbaudes programmām, koordinē dalībvalstu veiktās kontroles un pārbaudes darbības, izstrādājot kopējus izvietošanas plānus.

9. pants

Īpašu kontroles un pārbaudes programmu īstenošana

Aģentūra koordinē īpašu kontroles un pārbaudes programmu īstenošanu, kuras, izmantojot kopējus izvietošanas plānus, izstrādātas saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2847/93 34.c pantu.

10. pants

Kopēju izvietošanas plānu saturs

Katrs kopējs izvietošanas plāns:

11. pants

Paziņojums par kontroles un pārbaudes līdzekļiem

1.   Dalībvalstis ik gadu līdz 15. oktobrim dara Aģentūrai zināmu, kādi kontroles un pārbaudes līdzekļi, ko nākamā gadā varēs izmantot kontroles un pārbaudes vajadzībām, ir to rīcībā.

2.   Katra dalībvalsts vēlākais vienu mēnesi pēc paziņojuma par lēmumu, ar ko izveidota starptautiska kontroles un pārbaudes programma vai konkrēta, ar dalībvalsti saistīta kontroles un pārbaudes programma, dara Aģentūrai zināmu, ar kādiem līdzekļiem tā plāno to īstenot.

12. pants

Kopēju izvietošanas plānu pieņemšanas procedūra

1.   Pamatojoties uz 11. panta 2. punktā paredzētajiem paziņojumiem un trīs mēnešos pēc tāda paziņojuma saņemšanas Aģentūras izpilddirektors, apspriedies ar attiecīgām dalībvalstīm, izstrādā kopēja izvietošanas plāna projektu.

2.   Kopēja izvietošanas plāna projektā ir noteikts, kādus kontroles un pārbaudes līdzekļus var apvienot, lai, ņemot vērā attiecīgu dalībvalstu ieinteresētību konkrētās zivsaimniecības jomās, īstenotu kontroles un pārbaudes programmu, uz ko attiecas plāns.

Konkrētas dalībvalsts ieinteresētību kādā zivsaimniecības jomā vērtē, izmantojot šādus kritērijus, kuru relatīvais nozīmīgums ir atkarīgs no katra plāna īpašām pazīmēm:

3.   Ja, izstrādājot kopēju izvietošanas plānu, kļūst skaidrs, ka attiecīgas kontroles un pārbaudes programmas prasību izpildei trūkst pietiekamu kontroles un pārbaudes līdzekļu, izpilddirektors to uzreiz dara zināmu attiecīgām dalībvalstīm un Komisijai.

4.   Izpilddirektors kopējā izvietošanas plāna projektu tūlīt dara zināmu attiecīgām dalībvalstīm un Komisijai. Ja attiecīgās dalībvalstis vai Komisija piecpadsmit darba dienās pēc tam, kad plāns darīts zināms, pret to neiebilst, izpilddirektors to pieņem.

5.   Ja viena vai vairākas attiecīgas dalībvalstis vai Komisija iebilst pret to, izpilddirektors nodod jautājumu izskatīšanai Komisijā. Komisija var plānā izdarīt visus vajadzīgos labojumus un to pieņemt saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 30. panta 2. punktā paredzēto procedūru.

6.   Aģentūra ik gadu, apspriežoties ar attiecīgām dalībvalstīm, pārskata visus kopējos izvietošanas plānus, ņemot vērā visas jaunas kontroles un pārbaudes programmas, kas attiecas uz attiecīgām dalībvalstīm, kā arī visas prioritātes, ko Komisija noteikusi kontroles un pārbaudes programmās.

13. pants

Kopēju izvietošanas plānu īstenošana

1.   Kopīgas kontroles un pārbaudes darbības veic, pamatojoties uz kopējiem izvietošanas plāniem.

2.   Dalībvalstis, uz ko attiecas kopējs izvietošanas plāns:

3.   Neskarot dalībvalstu saistības, kas tām jāveic saskaņā ar kopēju izvietošanas plānu, kas pieņemts saskaņā ar 12. pantu, kopējam izvietošanas plānam iedalīto kontroles un pārbaudes līdzekļu kontrole un pārvaldība ir attiecīgās valsts kompetento iestāžu atbildībā, ievērojot attiecīgās valsts tiesību aktus.

4.   Izpilddirektors var definēt prasības, kā īstenot saskaņā ar 12. pantu pieņemtu kopēju izvietošanas plānu. Prasības paredz vienīgi to, kas vajadzīgs, lai īstenotu plānu.

14. pants

Kopēju izvietošanas plānu vērtējums

Aģentūra ik gadu izvērtē un analizē katra kopējā izvietošanas plāna efektivitāti, pamatojoties uz pierādījumiem par iespējamību, ka zvejas darbības var nesaderēt ar kontroles pasākumiem, ko tām piemēro. Izvērtējumus tūlīt dara zināmus Eiropas Parlamentam, Komisijai un dalībvalstīm.

15. pants

Zvejas jomas, uz ko neattiecas kontroles un pārbaudes programmas

Divas vai vairākas dalībvalstis var lūgt Aģentūru koordinēt to kontroles un pārbaudes līdzekļu izvietojumu saistībā ar kādu zivsaimniecības jomu vai zvejas apgabalu, uz ko neattiecas kontroles un pārbaudes programma. Koordinācija notiek, ievērojot kontroles un pārbaudes kritērijus un prioritātes, par ko attiecīgās dalībvalstis ir vienojušās savā starpā.

16. pants

Informācijas tīkls

1.   Komisija, Aģentūra un kompetentas dalībvalstu iestādes apmainās ar būtisku informāciju, kas tām ir pieejama par kopīgiem kontroles un pārbaudes pasākumiem Kopienas un starptautiskos ūdeņos.

2.   Saskaņā ar attiecīgiem Kopienas tiesību aktiem attiecīgo valstu kompetentās iestādes veic pasākumus, lai nodrošinātu pienācīgu konfidencialitāti informācijai, ko tās saņem saskaņā ar šo pantu, ievērojot 37. pantu Regulā (EEK) Nr. 2847/93.

17. pants

Sīki izstrādāti noteikumi

Sīki izstrādātus noteikumus šīs nodaļas īstenošanai var pieņemt saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 30. panta 2. punktā izklāstīto procedūru.

Noteikumi var konkrēti attiekties uz kopēju izvietošanas plānu projektu sagatavošanas un pieņemšanas procedūrām.

IV NODAĻA

IEKŠĒJĀ STRUKTŪRA UN DARBĪBA

18. pants

Juridiskais statuss un galvenais birojs

1.   Aģentūra ir Kopienas struktūra. Tai ir juridiskas personas statuss.

2.   Aģentūrai visās dalībvalstīs ir visplašākā tiesībspēja, kas saskaņā ar to tiesību aktiem ir piešķirta juridiskām personām. Konkrēti, tā var iegādāties vai atsavināt kustamu un nekustamu īpašumu, kā arī būt par pusi tiesas prāvās.

3.   Aģentūru pārstāv tās izpilddirektors.

4.   Aģentūras galvenā mītne atrodas Vigo, Spānijā.

19. pants

Personāls

1.   Uz Aģentūras personālu attiecas Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumi un Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtība, kā noteikts Regulā (EEK, Euratom, EOTK) Nr. 259/68 (9), kā arī noteikumi, ko Civildienesta noteikumu un Nodarbināšanas kārtības piemērošanai ir kopīgi pieņēmušas Eiropas Kopienu iestādes. Valde ar Komisijas piekrišanu pieņem vajadzīgos sīki izstrādātus piemērošanas noteikumus.

2.   Neskarot 30. pantu, Aģentūra attiecībā uz tās personālu izmanto pilnvaras, kas ar Civildienesta noteikumiem un Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību ir piešķirtas iecēlējinstitūcijai.

3.   Aģentūras personālā ir Komisijas norīkoti vai uz laiku norīkoti ierēdņi, kā arī citi darbinieki, ko Aģentūra pieņem darbā, lai veiktu savus uzdevumus.

Aģentūra var pieņemt darbā arī dalībvalstu uz laiku norīkotus ierēdņus.

20. pants

Privilēģijas un imunitāte

Uz Aģentūru attiecas Protokols par Eiropas Kopienu privilēģijām un imunitāti.

21. pants

Saistības

1.   Aģentūras līgumsaistības reglamentē tiesību akti, kas piemērojami attiecīgiem līgumiem.

2.   Tiesas kompetencē ir pieņemt spriedumu saskaņā ar šķīrējtiesas klauzulām, kas ietvertas Aģentūras noslēgtos līgumos.

3.   Attiecībā uz ārpuslīgumu saistībām Aģentūra, ievērojot vispārējus visām dalībvalstīm kopīgus tiesību aktu principus, kompensē jebkādu kaitējumu, ko, pildot pienākumus, radījusi Aģentūra vai tās darbinieki. Tiesas kompetencē ir visi strīdi par šādu kaitējumu kompensāciju.

4.   Darbinieku personisko atbildību pret Aģentūru reglamentē viņiem piemērojamie Civildienesta noteikumi vai Nodarbināšanas kārtība.

22. pants

Valodas

1.   Uz Aģentūru attiecas Regula Nr. 1 (1958. gada 15. aprīlis), ar ko nosaka Eiropas Ekonomikas kopienā lietojamās valodas (10).

2.   Aģentūras darbam vajadzīgos tulkošanas pakalpojumus sniedz Eiropas Savienības Struktūru tulkošanas centrs.

23. pants

Valdes izveide un pilnvaras

1.   Aģentūrai ir valde.

2.   Valde:

24. pants

Valdes sastāvs

1.   Valdē ir dalībvalstu pārstāvji un seši Komisijas pārstāvji. Katrai dalībvalstij ir tiesības iecelt vienu valdes locekli. Dalībvalstis un Komisija katram valdes loceklim ieceļ vienu aizstājēju, kas viņu pārstāv prombūtnes laikā.

2.   Valdes locekļus ieceļ, pamatojoties uz viņu pieredzi attiecīgā nozarē un zināšanām zivsaimniecības jomu kontroles un pārbaudes sfērā.

3.   Katra valdes locekļa amata pilnvaru termiņš ir pieci gadi kopš iecelšanas dienas. Pilnvaru termiņu var pagarināt.

25. pants

Valdes vadība

1.   Valde ievēl priekšsēdētāju no Komisijas pārstāvjiem. Valde no saviem locekļiem ievēl priekšsēdētāja vietnieku. Ja priekšsēdētājs nevar pildīt savus pienākumus, priekšsēdētāja vietnieks automātiski stājas viņa vietā.

2.   Priekšsēdētāja un priekšsēdētāja vietnieka pilnvaru termiņš ir trīs gadi, un tas beidzas, kad viņi beidz pildīt valdes locekļu pienākumus. Pilnvaru termiņu var pagarināt vienu reizi.

26. pants

Sanāksmes

1.   Valdes priekšsēdētājs sasauc valdes sanāksmes. Darbakārtību nosaka Aģentūras valdes priekšsēdētājs, ņemot vērā valdes un izpilddirektora priekšlikumus.

2.   Izpilddirektors un Konsultatīvās padomes iecelts pārstāvis piedalās sanāksmēs bez balsstiesībām.

3.   Valde kārtējās sanāksmes sasauc vismaz reizi gadā. Turklāt valde sanāk pēc priekšsēdētāja ierosmes vai pēc Komisijas vai vienas trešdaļas valdē pārstāvēto dalībvalstu lūguma.

4.   Ja lieta ir konfidenciāla vai sakarā ar interešu konfliktu, valde var pieņemt lēmumu attiecīgos darbakārtības jautājumus izskatīt, Konsultatīvās padomes ieceltajam pārstāvim klāt neesot. Reglamentā var ietvert sīkāk izstrādātas normas par šā noteikuma piemērošanu.

5.   Valde var uzaicināt sanāksmēs kā novērotāju piedalīties jebkuru personu, kuras atzinums tai var būt svarīgs.

6.   Valdes locekļiem, ievērojot reglamentu, var palīdzēt padomdevēji vai eksperti.

7.   Aģentūra nodrošina valdei sekretariāta pakalpojumus.

27. pants

Balsošana

1.   Valde pieņem lēmumus ar absolūtu balsu vairākumu.

2.   Katram loceklim ir viena balss. Ja kāds valdes loceklis sanāksmē nepiedalās, viņa balsstiesības ir tiesīgs izmantot attiecīgā locekļa vietnieks.

3.   Reglamentā par balsošanu ietver sīkāk izstrādātus noteikumus, jo īpaši attiecībā uz nosacījumiem, kā viens loceklis var darboties cita locekļa vārdā, kā arī, attiecīgos gadījumos, visas prasības, kas saistītas ar kvorumu.

28. pants

Interešu deklarācija

Valdes locekļi nāk klajā ar interešu deklarāciju, kurā norāda, ka viņiem vai nu nav nekādu interešu, kas varētu ierobežot viņu neatkarību, vai arī nekādu tiešu vai netiešu interešu, ko varētu uzskatīt par tādām, kas ierobežo viņu neatkarību. Minētās deklarācijas rakstiski sniedz ik gadu vai gadījumos, ja saistībā ar darbakārtības punktiem varētu rasties interešu konflikts. Tādā gadījumā attiecīgie locekļi nav tiesīgi balsot par konkrētiem darbakārtības punktiem.

29. pants

Izpilddirektora pienākumi un pilnvaras

1.   Aģentūru vada izpilddirektors. Neskarot Komisijas un valdes attiecīgo kompetenci, izpilddirektors nelūdz un nepieņem nevienas valdības vai citas struktūras norādījumus.

2.   Pildot pienākumus, izpilddirektors īsteno kopējās zivsaimniecības politikas principus.

3.   Izpilddirektoram ir šādi pienākumi un pilnvaras:

4.   Izpilddirektors par savu darbību atbild valdei.

30. pants

Izpilddirektora iecelšana un atlaišana

1.   Izpilddirektoru ieceļ valde, pamatojoties uz viņa nopelniem un dokumentētu attiecīgu pieredzi kopējās zivsaimniecības politikas un zivsaimniecības kontroles un pārbaudes jomā, no vismaz divu kandidātu saraksta, ko Komisija iesniedz pēc atlases procedūras, kas notiek pēc publikācijas par amatu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī un citur, aicinot pieteikties interesentus.

2.   Valde ir pilnvarota atlaist izpilddirektoru. Valde par šo punktu apspriežas pēc Komisijas vai vienas trešdaļas tās locekļu lūguma.

3.   Valde pieņem lēmumus saskaņā ar 1. un 2. punktu ar divu trešdaļu locekļu balsu vairākumu.

4.   Izpilddirektora amata pilnvaru termiņš ir pieci gadi. Amata pilnvaru termiņu pēc Komisijas priekšlikuma var vienreiz pagarināt vēl uz pieciem gadiem un apstiprināt ar divu trešdaļu valdes locekļu balsu vairākumu.

31. pants

Konsultatīvā padome

1.   Konsultatīvajā padomē ir pārstāvji no reģionālajām konsultatīvajām padomēm, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 2371/2002 31. pantā; katra reģionālā konsultatīva padome deleģē vienu pārstāvi. Pārstāvjus var aizstāt viņu aizstājēji, ko ieceļ tajā pašā laikā.

2.   Konsultatīvās padomes locekļi nevar būt valdes locekļi. Konsultatīvā padome vienam savam loceklim uztic piedalīties valdes sanāksmēs bez balsstiesībām.

3.   Konsultatīvā padome pēc izpilddirektora lūguma dod padomus, kā pildīt uzdevumus saskaņā ar šo regulu.

4.   Konsultatīvo padomi vada izpilddirektors. Tā sanāk pēc vadītāja uzaicinājuma vismaz reizi gadā.

5.   Aģentūra nodrošina Konsultatīvajai padomei vajadzīgo loģistikas atbalstu, un tās sanāksmēm nodrošina sekretariāta pakalpojumus.

6.   Valdes locekļi var piedalīties Konsultatīvās padomes sanāksmēs.

32. pants

Pārskatāmība un saziņa

1.   Aģentūras rīcībā esošajiem dokumentiem piemēro Regulu (EK) Nr. 1049/2001.

2.   Valde sešos mēnešos pēc pirmās sapulces paredz praktiskus pasākumus, lai īstenotu Regulu (EK) Nr. 1049/2001.

3.   Aģentūra pēc pašas ierosmes var sazināties jomās, uz ko attiecas tās pienākumi. Aģentūra arī nodrošina to, ka sabiedrība un visas ieinteresētas personas operatīvi saņem objektīvu, ticamu un viegli saprotamu informāciju par tās darbību.

4.   Valde izstrādā attiecīgus iekšējus noteikumus, piemērojot 3. punktu.

5.   Aģentūras lēmumi, kas pieņemti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1049/2001 8. pantu, var būt par pamatu sūdzības iesniegšanai ombudam vai būt par iemeslu iesniegt Tiesā prasību saskaņā ar Līguma 195. un 230. pantu.

6.   Uz informāciju, ko Komisija un Aģentūra saņēmusi saskaņā ar šo regulu, attiecas Regula (EK) Nr. 45/2001.

33. pants

Konfidencialitāte

1.   Konfidencialitātes prasības saskaņā ar Līguma 287. pantu uz Aģentūras valdes locekļiem, izpilddirektoru un personālu attiecas arī pēc tam, kad viņi ir beiguši pildīt savus pienākumus.

2.   Valde izstrādā iekšējus noteikumus attiecībā uz praktiskiem pasākumiem 1. punktā minēto konfidencialitātes prasību īstenošanai.

34. pants

Piekļuve informācijai

1.   Komisijai ir brīva piekļuve visai Aģentūras apkopotajai informācijai. Aģentūra pēc Komisijas lūguma tās norādītajā formā sniedz Komisijai jebkādu informāciju un šīs informācijas vērtējumu.

2.   Dalībvalstīm, kas ir ieinteresētas konkrētās Aģentūras darbībās, ir pieejama informācija, ko Aģentūra apkopojusi par šīm darbībām, ņemot vērā nosacījumus, ko var paredzēt saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 30. panta 2. punktā paredzēto procedūru.

V NODAĻA

FINANŠU NOTEIKUMI

35. pants

Budžets

1.   Aģentūras ieņēmumus veido:

2.   Aģentūras izdevumi sedz ar personālu saistītus, administratīvus, infrastruktūras un operatīvus izdevumus.

3.   Izpilddirektors sastāda Aģentūras ieņēmumu un izdevumu tāmes projektu nākamam finanšu gadam, un kopā ar štatu saraksta projektu iesniedz valdei.

4.   Ieņēmumi un izdevumi ir līdzsvarā.

5.   Ik gadu Aģentūras valde, pamatojoties uz ieņēmumu un izdevumu tāmes projektu, sagatavo ieņēmumu un izdevumu tāmi nākamam finanšu gadam.

6.   Valde ieņēmumu un izdevumu tāmi, kurā iekļauj štata saraksta projektu līdz ar provizorisku darba programmu, vēlākais līdz 31. martam nosūta Komisijai.

7.   Komisija tāmi līdz ar Eiropas Savienības kopējā budžeta provizorisku projektu nosūta Eiropas Parlamentam un Padomei (“budžeta lēmējiestādēm”).

8.   Pamatojoties uz tāmi, Komisija Eiropas Savienības kopējā budžeta provizoriskajā projektā, ko tā iesniedz budžeta lēmējiestādēm saskaņā ar Līguma 272. pantu, iekļauj izdevumus, kurus uzskata par vajadzīgiem saskaņā ar štatu saraksta projektu un no kopējā budžeta maksājamo subsīdiju summu.

9.   Budžeta lēmējiestādes apstiprina subsīdiju apropriācijas Aģentūrai. Budžeta lēmējiestādes apstiprina Aģentūras štatu saraksta projektu.

10.   Valde pieņem budžetu. Tas kļūst par budžeta galīgo variantu pēc Eiropas Savienības vispārējā budžeta pieņemšanas galīgā variantā. Vajadzības gadījumā to attiecīgi koriģē.

11.   Valde cik iespējams drīz paziņo budžeta lēmējiestādēm nodomu īstenot visus projektus, kas var finansiālā ziņā nopietni ietekmēt budžeta finansējumu, jo īpaši, visus projektus, kas saistīti ar īpašumu, piemēram, ēku nomu vai pirkšanu. Valde par to informē Komisiju.

12.   Ja kāda no budžeta lēmējiestādēm dara zināmu nodomu nākt klajā ar atzinumu, tā atzinumu nosūta valdei sešās nedēļās no dienas, kad projekts izsludināts.

36. pants

Budžeta īstenošana un kontrole

1.   Izpilddirektors īsteno Aģentūras budžetu.

2.   Pēc katra finanšu gada beigām, vēlākais, līdz 1. martam Aģentūras grāmatvedis Komisijas grāmatvedim dara zināmus provizoriskus pārskatus, kā arī ziņojumu par attiecīgā finanšu gada budžeta un finanšu apsaimniekošanu. Komisijas grāmatvedis konsolidē iestāžu un decentralizēto struktūru provizoriskos pārskatus saskaņā ar 128. pantu Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (2002. gada 25. jūnijs) par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (11) (“Finanšu regula”).

3.   Pēc katra finanšu gada beigām, vēlākais, līdz 31. martam Komisijas grāmatvedis nosūta Revīzijas palātai Aģentūras provizoriskos pārskatus līdz ar pārskatu par attiecīgā finanšu gada budžeta un finanšu pārvaldību. Pārskatu par budžeta un finanšu pārvaldību attiecīgajā finanšu gadā nosūta arī Eiropas Parlamentam un Padomei.

4.   Saņemot Revīzijas palātas apsvērumus par Aģentūras provizoriskajiem pārskatiem, saskaņā ar Finanšu regulas 129. pantu izpilddirektors uz savu atbildību izstrādā Aģentūras galīgos pārskatus un iesniedz tos valdei, lai saņemtu atzinumu.

5.   Valde sniedz atzinumu par Aģentūras pārskatu galīgo variantu.

6.   Vēlākais līdz nākamā gada 1. jūlijam izpilddirektors galīgos pārskatus līdz ar valdes atzinumu nosūta Eiropas Parlamentam, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai.

7.   Galīgos pārskatus publicē.

8.   Aģentūra izstrādā iekšējās revīzijas funkciju, kas jāveic, ievērojot attiecīgus starptautiskus standartus.

9.   Vēlākais līdz 30. septembrim izpilddirektors Revīzijas palātai nosūta atbildi par tās apsvērumiem. Viņš šo atbildi nosūta arī valdei.

10.   Izpilddirektors Eiropas Parlamentam pēc lūguma sniedz visu informāciju, kas vajadzīga, lai varētu piemērot attiecīgā finanšu gada procedūru, ar ko atbrīvo no atbildības saskaņā ar Finanšu regulas 146. panta 3. punktu.

11.   Līdz aiznākamā gada 30. aprīlim Eiropas Parlaments pēc Padomes ieteikuma atbrīvo Aģentūras izpilddirektoru no atbildības par attiecīgā gada budžeta īstenošanu.

37. pants

Krāpšanas apkarošana

1.   Krāpšanas, korupcijas un citu nelikumīgu darbību apkarošanai Aģentūrai bez ierobežojumiem piemēro Regulu (EK) Nr. 1073/1999.

2.   Aģentūra pievienojas 1999. gada 25. maija Iestāžu nolīgumam par OLAF iekšējo izmeklēšanu un tūlīt izdod attiecīgus noteikumus visam tās personālam.

3.   Lēmumos par finansēšanu un ar tiem saistītajos īstenošanas nolīgumos un instrumentos skaidri ir paredzēts, ka Revīzijas palāta un Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) vajadzības gadījumos var uz vietas pārbaudīt Aģentūras finansējuma saņēmējus un personas, kas atbild par tā piešķiršanu.

38. pants

Finanšu noteikumi

Valde, saņēmusi Komisijas piekrišanu un Revīzijas palātas atzinumu, pieņem Aģentūras finanšu noteikumus. Noteikumos nevar atkāpties no Komisijas Regulas (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 (2002. gada 23. decembris) par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (12), ja vien tas nav īpaši vajadzīgs Aģentūras darbībā un ja iepriekš ir saņemta Komisijas piekrišana.

VI NODAĻA

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

39. pants

Novērtējums

1.   Piecos gados kopš dienas, kad Aģentūra sākusi pildīt pienākumus, un turpmāk ik pēc pieciem gadiem valde apsūta neatkarīgu, pieaicinātu ekspertu vērtējumu, lai novērtētu šīs regulas īstenošanu. Komisija Aģentūrai dara pieejamu visu informāciju, ko Aģentūra uzskata par vērtējumā vajadzīgu.

2.   Katrā vērtējumā novērtē regulas efektivitāti, Aģentūras lietderīgumu, nozīmi un efektivitāti, kā arī tās darba praksi un to, cik ļoti tā palīdz nodrošināt kopējās zivsaimniecības politikas ievērošanu. Valde saziņā ar Komisiju, apspriedusies ar iesaistītajām pusēm, nosaka konkrētas normas.

3.   Valde saņem novērtējumu un nāk klajā ar ieteikumiem Komisijai par šis regulas grozījumiem, par Aģentūru un tās darba praksi. Komisija gan novērtējuma rezultātus, gan ieteikumus nosūta Eiropas Parlamentam un Padomei un dara zināmus atklātībā.

40. pants

Aģentūras darbības sākums

Aģentūra sāk darbību divpadsmit mēnešos no dienas, kad šī regula stājas spēkā.

41. pants

Grozījums

Regulas (EEK) Nr. 2847/93 34.c pantu aizstāj ar šādu pantu:

“34.c pants

1.   Komisija saskaņā ar 36. pantā izklāstīto procedūru un vienojoties ar attiecīgām dalībvalstīm nosaka, kādās zivsaimniecības jomās, kurās darbojas divas vai vairākas dalībvalstis, ir veicamas īpašas kontroles un pārbaudes programmas, un izstrādā nosacījumus, kas reglamentē šādas programmas.

Īpaša kontroles un pārbaudes programma nosaka, kādas zivsaimniecības jomas, kurās darbojas divas vai vairāk dalībvalstis, uz ko attiecas šī programma, un izstrādā nosacījumus, kas reglamentē tādas zivsaimniecības jomas.

Katrā īpašā kontroles un pārbaudes programmā ir formulēti tās mērķi, kopējās prioritātes un procedūras, kā arī kontroles un pārbaudes standarti, paredzēto pasākumu gaidāmie rezultāti un stratēģija, kas vajadzīga, lai nodrošinātu to, ka kontroles un pārbaudes pasākumi ir pēc iespējas vienādi, efektīvi un taupīgi. Katrā programmā nosaka, uz kurām dalībvalstīm tā attiecas.

Īpašās kontroles un pārbaudes programmas nevar turpināties ilgāk par trijiem gadiem vai citu termiņu, kas tālab ir nolikts atjaunošanas plānā, ko pieņem saskaņā ar 5. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 2371/2002 (2002. gada 20. decembris) par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku (13), vai apsaimniekošanas plānā, ko pieņem saskaņā ar minētās regulas 6. pantu.

Attiecīgās dalībvalstis īsteno īpašās kontroles un pārbaudes programmas, pamatojoties uz kopējiem izvietošanas plāniem, ko pieņem, ievērojot Padomes Regulu (EK) Nr. 768/2005 (2005. gada 26. aprīlis), ar ko izveido Kopienas Zivsaimniecības kontroles aģentūru un groza Regulu (EK) Nr. 2847/93, ar kuru izveido kontroles sistēmu, kas piemērojama kopējai zivsaimniecības politikai (14).

2.   Komisija kontrolē un izvērtē katras īpašās kontroles un pārbaudes programmas norisi un sniedz ziņojumus Eiropas Parlamentam un Padomei saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 27. panta 4. punktu.

42. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Luksemburgā, 2005. gada 26. aprīlī

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

F. BODEN

----

(1)  Atzinums sniegts 2005. gada 23. februārī (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

(2)OV L 358, 31.12.2002., 59. lpp.

(3)OV L 261, 20.10.1993., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1954/2003 (OV L 289, 7.11.2003., 1. lpp.).

(4)OV L 145, 31.5.2001., 43. lpp.

(5)OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.

(6)OV L 136, 31.5.1999., 1. lpp.

(7)OV L 136, 31.5.1999., 15. lpp.

(8)OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.

(9)OV L 56, 4.3.1968., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 723/2004 (OV L 124, 27.4.2004., 1. lpp.).

(10)OV 17, 6.10.1958., 385/58. lpp.

(11)OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

(12)OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.

(13)OV L 358, 21.12.2002., 59. lpp.

(14)OV L 128, 21.5.2005., 1. lpp.”.

----

----

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 769/2005

(2005. gada 20. maijs),

ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenuatsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1994. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 3223/94 par sīki izstrādātiem augļu un dārzeņu ievešanas režīma izpildes noteikumiem (1), un jo īpaši tās 4. panta 1. punktu,

tā kā:

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta ievešanas vērtības, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 3223/94 4. pantā, ir tādas, kā norādīts tabulā, kas pievienota pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2005. gada 21. maijā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 20. maijā

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

----

(1)OV L 337, 24.12.1994., 66. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1947/2002 (OV L 299, 1.11.2002., 17. lpp.).

----

PIELIKUMS

Komisijas 2005. gada 20. maija Regulai, ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

----

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 2081/2003 (OV L 313, 28.11.2003., 11. lpp.). Kods “999” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.

----

----

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 770/2005

(2005. gada 20. maijs)

par liellopu gaļas nozares produktu, kuru izcelsme ir Botsvānā, Kenijā, Madagaskarā, Svazilendā, Zimbabvē un Namībijā, importa sertifikātiem

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1999. gada 17. maija Regulu (EK) Nr. 1254/1999 par liellopu gaļas tirgus kopējo organizāciju (1),

ņemot vērā Padomes 2002. gada 10. decembra Regulu (EK) Nr. 2286/2002, ar ko nosaka režīmu, kas piemērojams Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu (ĀKK) izcelsmes lauksaimniecības produktiem un precēm no to pārstrādes, kā arī atceļ Regulu (EK) Nr. 1706/98 (2),

ņemot vērā Komisijas 2003. gada 19. decembra Regulu (EK) Nr. 2247/2003, ar ko paredz detalizētus ieviešanas noteikumus liellopu gaļas sektorā Padomes Regulai (EK) Nr. 2286/2002, ar ko nosaka režīmu, kas piemērojams Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu (ĀKK) izcelsmes lauksaimniecības produktiem un precēm no to pārstrādes (3), un jo īpaši tās 5. pantu,

tā kā:

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Tālāk norādītās dalībvalstis 2005. gada 21. maijā izsniedz Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu izcelsmes liellopu gaļas nozares produktu importa sertifikātus, kuri izteikti atkaulotā gaļā saistībā ar norādītajiem daudzumiem un izcelsmes valstīm:

2. pants

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2247/2003 4. panta 2. punktu sertifikātu pieprasījumus var iesniegt 2005. gada pirmo desmit maija dienu laikā par šādiem atkaulotas liellopu gaļas daudzumiem:

3. pants

Šī regula stājas spēkā 2005. gada 21. maijā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 20. maijā

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

----

(1)OV L 160, 26.6.1999., 21. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1899/2004 (OV L 328, 30.10.2004., 67. lpp.).

(2)OV L 348, 21.12.2002., 5. lpp.

(3)OV L 333, 20.12.2003., 37. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1118/2004 (OV L 217, 17.6.2004., 10. lpp.).

(4)OV L 302, 31.12.1972., 28. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 807/2003 (OV L 122, 16.5.2003., 36. lpp.).

----

----

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 771/2005

(2005. gada 20. maijs),

ar kuru nosaka pagaidu antidempinga maksājumu dažu Ķīnas Tautas Republikas, Indonēzijas, Taivānas, Taizemes un Vjetnamas izcelsmes nerūsējošā tērauda skrūvju un stiprinājumu veidu un to daļu ievedumiem

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1995. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (Pamatregula), un jo īpaši tās 7. pantu,

apspriedusies ar Padomdevēju komiteju,

tā kā:

A.   PROCEDŪRA

1.   Pašreizējās procedūras uzsākšana

2.   Iesaistītās personas un pārbaudes vizītes

B.   ATTIECĪGAIS PRODUKTS UN LĪDZĪGAIS PRODUKTS

1.   Vispārīgs raksturojums

2.   Attiecīgais produkts

3.   Līdzīgais produkts

C.   IZLASES VEIDA PĀRBAUDE

1.   ĶTR un Taivānas ražotāju eksportētāju atlase pārbaudei

1.1.   Ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, iepriekšēja atlase

1.2.   Uzņēmumu atlase pārbaudes veikšanai

1.3.   Individuālas pārbaudes

2.   Kopienas ražotāju atlase pārbaudei

3.   Importētāju atlase pārbaudei

D.   DEMPINGS

1.   Tirgus ekonomikas režīms (TER)

2.   Individuāls režīms (IR)

3.   Normālā vērtība

3.1.   Analogā valsts

3.2.   Normālās vērtības noteikšanai izmantotā metodika

3.2.1.   Globālās pārstāvības rādītājs

3.2.2.   Produkta veida salīdzināmība

3.2.3.   Īpašais produkta veida pārstāvības rādītājs

3.2.4.   Parastā tirdzniecības režīma tests

3.2.5.   Normālā vērtība, kuru veido faktiskā iekšzemes cena

3.2.6.   Normālā vērtība, kuru veido saliktā vērtība

3.2.7.   Pārejas ekonomikas

3.3.   Normālās vērtības noteikšana

a)   Ķīnas Tautas Republika

b)   Indonēzija

c)   Malaizija

d)   Taivāna

e)   Taizeme

f)   Vjetnama

4.   Eksporta cena

a)   Ķīnas Tautas Republika

b)   Indonēzija

c)   Malaizija

d)   Taivāna

e)   Taizeme

f)   Vjetnama

5.   Salīdzinājums

6.   Dempinga starpības

6.1.   Vispārējā metodika

6.2.   Dempinga starpības

a)   Ķīnas Tautas Republika

b)   Indonēzija

c)   Malaizija

d)   Filipīnas

e)   Taivāna

f)   Taizeme

g)   Vjetnama

E.   KAITĒJUMS

1.   Kopienas ražošana

2.   Kopienas ražošanas nozares definīcija

3.   Kopienas tirgus situācijas analīze

3.1.   Ievads

3.2.   Kopienas patēriņš

3.3.   Attiecīgā produkta imports uz Kopienu

3.3.1.   Kumulācija

3.3.2.   Apjoms, cena un tirgus daļa importam no attiecīgajām valstīm

3.3.3.   Cenu samazinājums

3.4.   Kopienas ražošanas nozares ekonomiskā situācija

3.4.1.   Ražošana, jauda un jaudas izmantojums

3.4.2.   Pārdošanas apjoms, pārdošanas cena, tirgus daļa un pieaugums

3.4.3.   Ienesīgums

3.4.4.   Krājumi

3.4.5.   Ieguldījumi, peļņa no kapitālieguldījumiem, naudas plūsma un spēja piesaistīt kapitālu

3.4.6.   Nodarbinātība, darba ražīgums un algas

3.4.7.   Dempinga apjoms un atlabšana pēc dempinga pagātnē

3.4.8.   Secinājums par kaitējumu

F.   CĒLOŅSAKARĪBA

1.   Ievads

2.   Dempingam pakļautā importa ietekme

3.   Citu faktoru ietekme

3.1.   Imports no citām trešām valstīm

3.2.   Patēriņa izmaiņas Kopienas tirgū

3.3.   Kopienas ražošanas nozares konkurētspēja

4.   Secinājumi par cēloņsakarību

G.   KOPIENAS INTERESES

1.   Ievads

2.   Kopienas ražošanas nozares intereses

3.   Importētāju/izplatītāju intereses

4.   Iepriekšējā posma piegādātāju intereses

5.   Lietotāju un patērētāju intereses

6.   Secinājums

H.   PROVIZORISKIE ANTIDEMPINGA PASĀKUMI

1.   Kaitējuma likvidēšanas līmenis

2.   Provizoriskā antidempinga maksājuma līmenis

I.   NOBEIGUMA NOTEIKUMI

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Ar šo tiek noteikts pagaidu antidempinga maksājums attiecībā uz noteiktu tādu nerūsējošā tērauda skrūvju un stiprinājumu un to daļu importu, kas atbilst KN kodiem 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 un 7318 15 70 un kuru izcelsmes valsts ir Ķīnas Tautas Republika, Indonēzija, Taivāna, Taizeme un Vjetnama.

2.   Pagaidu maksājuma likme, ko piemēro attiecībā uz neto cenu ar piegādi līdz Kopienas robežai, pirms nodokļu nomaksas, un attiecas uz produktiem, kurus ražo pielikumā minētie Taivānas ražotāji eksportētāji, ir 15,8 % (TARIC papildu kods A649).

3.   Pagaidu maksājuma likme, ko piemēro attiecībā uz neto cenu ar piegādi līdz Kopienas robežai, pirms nodokļu nomaksas, un kas attiecas uz produktiem, kurus ražo tālāk minētie uzņēmumi, ir šāda:

4.   Izlaižot brīvā apgrozībā Kopienā 1. punktā minēto produktu, tam jāpiemēro galvojums, kura summa ir ekvivalenta provizoriskā maksājuma summai.

5.   Ja nav noteikts citādi, tad piemērojami spēkā esošie noteikumi par muitas nodokļiem.

2. pants

Neskarot Padomes Regulas (EK) Nr. 384/96 20. pantu, viena mēneša laikā no šīs regulas spēkā stāšanās datuma ieinteresētās personas var pieprasīt tām atklāt būtiskus faktus un apsvērumus, kas pamato šīs regulas pieņemšanu, darīt zināmu savu viedokli rakstiski un iesniegt pieteikumu, pieprasot, lai Komisijas uzklausa to mutiskos izteikumus.

Saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 384/96 21. panta 4. punktu iesaistītās personas var izteikt komentārus par šīs regulas piemērošanu viena mēneša laikā no šīs regulas spēkā stāšanās datuma.

3. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šīs regulas 1. pantu piemēro sešus mēnešus.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 20. maijā

Komisijas vārdā ––

Komisijas loceklis

Peter MANDELSON

----

(1)OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 461/2004 (OV L 77, 13.3.2004., 12. lpp.).

(2)OV C 212, 24.8.2004., 2. lpp.

(3)  Padomes Regula (EK) Nr. 393/98 (OV L 50, 20.2.1998., 1. lpp.).

(4)OV L 243, 5.9.1997., 17. lpp., 69. apsvērums.

(5)

----

PIELIKUMS

(TARIC papildu kods A649)

A-STAINLESS INTERNATIONAL CO LTD, Taipei

BOLTUN CORPORATION, Tainan

CHAEN WEI CORPORATION, Taipei

CHIAN SHYANG ENT CO LTD, Chung-Li City

CHONG CHENG FASTENER CORP., Tainan

DIING SEN FASTENERS & INDUSTRIAL CO LTD, Taipei

DRAGON IRON FACTORY CO LTD, Kaohsiung

EXTEND FORMING INDUSTRIAL CORP. LTD, Lu Chu

FORTUNE BRIGHT INDUSTRIAL CO LTD, Lung Tan Hsiang

FWU KUANG ENTERPRISES CO LTD, Tainan

HSIN YU SCREW ENTERPRISE CO LTD, Taipin City

HU PAO INDUSTRIES CO LTD, Tainan

J C GRAND CORPORATION, Taipei

JAU YEOU INDUSTRY CO LTD, Kangshan

JOHN CHEN SCREW IND CO LTD, Taipei

KUOLIEN SCREW INDUSTRIAL CO LTD, Kwanmiao

KWANTEX RESEARCH INC, Taipei

LIH LIN ENTERPRISES & INDUSTRIAL CO LTD, Taipei

LIH TA SCREW CO LTD, Kweishan

LU CHU SHIN YEE WORKS CO LTD, Kaohsiung

M & W FASTENER CO LTD, Kaoshsiung

MULTI-TEK FASTENERS & PARTS MANIFACTURER CORP., Tainan

NATIONAL AEROSPACE FASTENERS CORP., Ping Jen City

QST INTERNATIONAL CORP., Tainan

SEN CHANG INDUSTRIAL CO LTD, Ta-Yuan

SPEC PRODUCTS CORP., Tainan

SUMEEKO INDUSTRIES CO LTD, Kaoshiung

TAIWAN SHAN YIN INTERNATIONAL CO LTD, Kaohsiung

VIM INTERNATIONAL ENTERPRISE CO LTD, Taichung

YEA-JANN INDUSTRIAL CO LTD, Kaohsiung

ZONBIX ENTERPRISE CO LTD, Kaohsiung

ZYH YIN ENTERPRISE CO LTD, Kaohsiung

----

----

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 772/2005

(2005. gada 20. maijs)

par tehniskajiem noteikumiem, lai ietvertu ikgadējās Kopienas statistikas izveides par tērauda rūpniecību 2003. – 2009. pārskata gadam tehniskā formāta definīciju un raksturlielumus

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā 2003. gada 5. decembra (1) Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 48/2004, un jo īpaši tās 7. pantu,

tā kā:

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Raksturlielumu aptvēruma tehniskajiem noteikumiem jābūt tādiem, kā noteikts šīs regulas I pielikumā.

2.   Šajos tehniskajos noteikumos atsaucēm uz uzņēmuma bilancēm ir tādi virsraksti, kā noteikts Padomes direktīvas 78/660/EEK 9. un 23. pantā (2), lai attiecīgi uzrādītu grāmatvedības bilanci un peļņas un zaudējumu aprēķinu.

2. pants

Regulas (EK) Nr. 48/2004 6. panta 2. punktā minētajam tehniskajam formātam jābūt tādam, kā noteikts šīs regulas II pielikumā.

3. pants

Dalībvalstīm jāpiemēro šie tehniskie noteikumi un tehniskais formāts attiecībā uz 2003. un turpmākajiem pārskata gadiem.

4. pants

Šī Regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 20. maijā

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Joaquín ALMUNIA

----

(1)OV L 7, 13.1.2004., 1. lpp.

(2)OV L 222, 14.8.1978., 11. lpp.

----

I PIELIKUMS

RAKSTURLIELUMU APTVĒRUMS

1.   IKGADĒJĀ STATISTIKA PAR TĒRAUDA UN ČUGUNA LŪŽŅU BILANCI

Iepriekšējās piezīmes

Dalībvalstīm būs jāapkopo šāda veida informācija no visiem uzņēmumiem, kuros ražo dzelzi, tēraudu vai izstrādājumus, kas noteikti kā NACE 27.1. grupas 1.1. red. un kuri patērē un/vai ražo lūžņus. Pirmajam, 2003., pārskata gadam Komisija pieņems, ka aptvertais kopskaits ir attiecināms uz NACE 27.1. grupas 1. red. Ja daži uzņēmumi veido viena uzņēmuma daļu, ikvienam uzņēmumam jāaizpilda atsevišķa anketa. Ja uzņēmums ir vietējā mērogā iekļāvis tērauda lietuvi, tad tā jāuzskata par uzņēmuma sastāvdaļu. Vietējā mērogā iekļauti uzņēmumi ir tādi uzņēmumi, kas ir pakļauti vienai un tai pašai vadībai un atrodas vienā un tajā pašā vietā. Veidlapa ir piemērota velmētavām, kuras tieši pārvelmē tos izmantotos izstrādājumus, kas ne vienmēr tiek pielīdzināti lūžņiem. Visām dzelzs un tērauda liešanas rūpnīcām, kurām nav pašām savu resursu un tāpēc tiek iepirkti citu uzņēmumu lūžņi, jāaizpilda šis pārskats tādā pašā veidā kā ražotājiem. Dzelzs lietuves (kas ir vai nav iekļautas vietējā mērogā) un neiekļautas tērauda lietuves tiek izslēgtas, jo tās nav klasificētas NACE 27.1. grupā 1.1 red.

Par metāllūžņiem tiek uzskatīti:

No otras puses dzelzi saturošās atliekas, kas ir ievērojami notraipītas ar nemetālisku materiālu un kas rodas kausēšanas vai termiskās apstrādes vai mehāniskās apstrādes laikā, netiek uzskatīti par lūžņiem, piemēram:

Tehniskie noteikumi

Kods: 
1010
Nosaukums: Krājumi gada pirmajā dienā

Visu uzņēmumu, tai skaitā vietēji iekļauto darbību krājumiem, jābūt iekļautiem šajos kodos (tai skaitā tērauda lietuvju), izņemot tos krājumus, kas tiek glabāti dzelzs lietuvēs.

Kods: 
1020
Nosaukums: Radušies uzņēmumā

Tiek iekļauti:

tērauda liešanas rūpnīcu un iekļautu tērauda lietuvju kanāli un citi liešanas lūžņi; tērauda liešanas vertikālie lietņi, siltināts uzliktnis. Iekļauti bojāti un brāķa atlējumi netiek ieskaitīti ražošanas apjomā,

procesa lūžņi ir tādi lūžņi, kas rodas pusapstrādātu metālu un velmētu izstrādājumu, tai skaitā līgumdarbu ražošanas laikā, kā arī atlējumu atliekas, defektīvi atlējumi un tērauda lējumi, kas ir noteikti kā defektīvi pēc kausēšanas uzņēmuma vai lietuves atstāšanas (t. i., pēc tam, kad tie tika iekļauti neapstrādāta vai lieta tērauda ražošanas apjomā). Iekļauj lūžņus, kas rodas vietējā mērogā iekļautās tērauda lietuvēs, kalvēs, cauruļu ražotnēs un stiepļu ražotnēs, kā arī aukstās velmētavās, metāla konstrukciju uzņēmumos un citās tērauda apstrādes nodaļās, izņemot dzelzs lietuves (skat. iepriekš minēto 1. vispārējo piezīmi). Velmētavu lūžņi, kas ir pārvelmēti pašu velmētavās, netiek uzskatīti par jauniem lūžņiem,

atgūti lūžņi ir tērauds un čuguns, kas rodas no veca uzņēmuma, mašinērijas un aparāta remonta un demontāžas, piem., atlējumu formas.

Kods: 
1030
Nosaukums: Saņemti (1031 + 1032 + 1033)

Ar tirgotāja, kas darbojas kā starpnieks, palīdzību saņemti lūžņi ir atbilstoši izvietoti pie avotiem, kuru kodi ir 1031, 1032 un 1033.

Kuģa sagriešanas lūžņi no destrukcijas vietām Kopienā jāuzskata par iekšzemes un Kopienas metāllūžņiem.

Kods: 
1031
Nosaukums: Saņemti no valsts iekšējiem avotiem

Šeit iekļauj saņemtus lūžņus no citiem uzņēmumiem vai tā paša uzņēmuma nodaļām tajā pašā valstī, tai skaitā domnām, tērauda uzņēmumiem, velmētavām, dzelzslietuvēm (tai skaitā iekļautām dzelzs lietuvēm). Jāiekļauj saņemtie lūžņi no citiem tērauda uzņēmumiem un no tādiem uzņēmumiem, kas neizgatavo vai neizmanto tēraudu, piemēram, šahtām.

Ir arī jāiekļauj saņemtie lūžņi no vietējā tirgus, kas tieši saņemti no netērauda uzņēmumiem, piemēram, tērauda vai dzelzs lietuvēm, cauruļu uzņēmumiem, kalvēm, celtniecības nozares, ieguves nozares, kuģu būvētavām, dzelzceļu uzņēmumiem, mašīnbūves rūpniecības un metāla ražošanas, utt.

Kods: 
1032
Nosaukums: Saņemti no citām Kopienas dalībvalstīm

Tas veido lūžņu ieņēmumus no citām Kopienas dalībvalstīm.

Kods: 
1033
Nosaukums: Saņemti no trešām valstīm

Tas veido lūžņu ieņēmumus no valstīm, kas nav ES (vai trešām) valstīm.

Kods: 
1040
Nosaukums: Kopā pieejami (1010 + 1020 + 1030)

Lūžņu summa gada pirmajā dienā, kas rodas uzņēmumos un kā ieņēmumi.

Kods: 
1050
Nosaukums: Kopējais patēriņš...

Kopējais patēriņš uzrāda kopējo metāllūžņu daudzumu, kas ir patērēts dzelzs ražošanai domnās, elektriskajās dzelzs ražošanas krāsnīs un arī plāvas uzņēmumos, kā arī kopējais lūžņu patēriņš, kas tika izmantots kopējā neapstrādāta tērauda ražošanas apjomā, iekļaujot īpašā čuguna lietņu izgatavošanu atkārtoti karburējot tēraudu un vietējā mērogā iekļautu tērauda lietuvju ražošanas apjomu.

Kods: 
1051
Nosaukums: .... no tā elektriskajās krāsnīs

Lūžņu patēriņš tērauda ražošanā elektriskajās krāsnīs.

Kods: 
1052
Nosaukums: .... no tā nerūsējošie lūžņi

Nerūsējošo lūžņu, kas satur 10,5 % vai vairāk hroma un ne vairāk kā 1,2 % oglekļa, patēriņš ar vai bez citiem sakausējuma elementiem.

Kods: 
1060
Nosaukums: Piegādes

Jāreģistrē visas metāllūžņu piegādes, tai skaitā uz visām lietuvēm, pat tām, kas ir iekļautas vietējā mērogā.

Kods: 
1070
Nosaukums: Krājumi gada pēdējā dienā (1040 – 1050 – 1060)

Visu uzņēmumu, tai skaitā vietēji iekļauto darbību krājumiem, jābūt iekļautiem šajos kodos (tai skaitā tērauda lietuvju), izņemot tos krājumus, kas tiek glabāti dzelzslietuvēs.

2.   KURINĀMĀ UN ENERĢIJAS PARĒRIŅŠ UN ELEKTROENERĢIJAS BILANCE TĒRAUDA RŪPNIECĪBĀ

Iepriekšējās piezīmes par uzņēmuma veidiem

Kravas sagatavošanas uzņēmumos ietilpst kravas sagatavošanas uzņēmumi un plāvas uzņēmumi.

Attiecībā uz domnām un elektriskajām dzelzs ražošanas krāsnīm jāņem vērā tikai tā kurināmā patēriņš, kas ir tieši ievietots vai izmantots krāsnīs koksa vietā, tātad (izņemot patēriņu karstas vilkmes krāsnīs) ventilatoros un citā papildu vilkmes krāsns aprīkojumā (jāievieto zem “citi uzņēmumi”).

Lietuvēs ietilpst tērauda lietuves un nepārtrauktās liešanas cehi.

Termoelektrostacijās ietilpst kurināmā un enerģijas patēriņš, kas tiek izmantots, lai ražotu visu elektrību uzņēmumos vai kopējās dažu tērauda liešanas rūpnīcu elektrostacijās. Skat. arī vispārējo piezīmi Nr. 2.

Dalībvalstīm būs jāapkopo šī informācija no visām tērauda un dzelzslietuvēm, kas ir noteiktas kā NACE 27.1. grupa 1.1. red., tai skaitā pārvelmētavām un tērauda nozares termoelektrostacijām, kuras izmanto vairākas rūpnīcas un uzņēmumi. Statistikas dēļ šīs elektrostacijas jāuzskata par NACE 27.1. grupas 1.1. red. tērauda liešanas rūpnīcām.

Kopējās tērauda rūpniecības termoelektrostacijas

Termoelektrostacijas, kas ir kopējas vairākām rūpnīcām vai tērauda uzņēmumiem, jāiekļauj kā viens lielums.

Apvienotajām tērauda rūpniecības elektrostacijām tieši jāatbilst pārskatam. Uzņēmumiem, kas izmanto šo elektrostaciju saražoto jaudu, nav jāiekļauj šos datus savās individuālajās atskaitēs, lai izvairītos no dublējošiem aprakstiem.

Tomēr tērauda liešanas rūpnīcām savos resursos jānorāda elektrības apjoms, kas saņemts no kopējām elektrostacijām kā visu (kods 3102) kopējo ieņēmumu no ārpuses summa.

Termoelektrostacijas, kas ir saistītas ar citām nozarēm, piem., ogļrūpniecību, netiek iekļautas.

Uzņēmumi, kas ražo elektrību un tvaiku

Šādi jaukti uzņēmumi jāņem vērā daļēji kā termoelektrostacijas. Jāiekļauj tikai tas kurināmā patēriņš, kas tiek izmantots elektroenerģijas ražošanai, t. i., izņemot tos daudzumus, kas tiek izmantoti siltumapgādei.

Enerģijas patēriņš

A daļā jāreģistrē tērauda un dzelzs liešanas uzņēmumu un to palīguzņēmumu, izņemot koksa krāšņu (domnu, plāvas uzņēmumu, vietējā mērogā iekļautu tērauda lietuvju, velmētavu, utt.), kurināmā un enerģijas patēriņš.

Jāiekļauj visu palīguzņēmumu patēriņš (piemēram, spēkstaciju un termocentrāles) pat tad, ja tās nedarbojas tikai tērauda un dzelzs liešanas uzņēmumiem.

Nav jāiekļauj čuguna un tērauda liešanas rūpnīcā iekļautus cehus, kuru darbības neaptver NACE 27.1. grupas 1.1. red.

A daļa:   Ikgadējā statistika par kurināmā un enerģijas patēriņu, kas iedalīta pēc uzņēmuma veida

Kods: 
2010
Nosaukums: Cietais kurināmais (2011 + 2012)

Cietais kurināmais jāreģistrē saskaņā ar tā stāvokli saņemšanas brīdī.

Kods: 
2011
Nosaukums: Kokss

Iekļauj koksu, puskoksu, naftas koksu un koksa smalkni.

Kods: 
2012
Nosaukums: Pārējie cietie kurināmie

Iekļauj akmeņogles un uzkrājumus, brūnogles un briketes.

Kods: 
2020
Nosaukums: Šķidrais kurināmais

Iekļauj visa šķidrā kurināmā patēriņu dzelzs un tērauda liešanas rūpnīcās un palīguzņēmumos, termoelektrostacijās, izņemot koksa krāsnīs.

Kods: 
2030
Nosaukums: Gāze (2031 + 2032 + 2033 + 2034)

Fiksētajam patēriņam jābūt neto patēriņam, neskaitot zudumus un sadedzināto gāzi.

Gāzes patēriņš jāreģistrē gigadžoulos (1 gigadžouls = 109 džouli = 1 gigakalorija/4,186), kas ir balstīti uz katras gāzes zemāko kaloritātes vērtību (sausai gāzei 0° un 760 mm/Hg).

Kods: 
2040
Nosaukums: Domnas gāzes ārējās piegādes

Ietilpst visas domnas gāzes ārējās piegādes valstij, iekļautajiem tērauda koksēšanas uzņēmumiem, citām tērauda liešanas rūpnīcām un citiem klientiem.

Kods: 
2050
Nosaukums: Konvertora gāzes ārējās piegādes

Ietilpst visas konvertora gāzes ārējās piegādes valstij, iekļautajiem tērauda koksēšanas uzņēmumiem, citām tērauda liešanas rūpnīcām un citiem klientiem.

B daļa:   Ikgadējā statistika par elektroenerģijas bilanci tērauda rūpniecībā

Tehniskie noteikumi

Kods: 
3100
Nosaukums: Resursi (3101 + 3102)

Skat. 3101 un 3102 tehniskos noteikumus.

Kods: 
3101
Nosaukums: Bruto produkcija

Bruto produkcija attiecībā uz kopējo patēriņu termoelektrostacijās, kā ir ziņots A daļā par termoelektrostacijām.

Kods: 
3102
Nosaukums: Ieņēmumi no ārpuses

No ārpuses saņemts no valsts tīkliem, citām valstīm, dzelzs un tērauda liešanas rūpnīcām (tai skaitā kopējām elektrostacijām), tērauda liešanas rūpnīcu koksa krāsnīm, vietējā mērogā iekļautajām nodaļām, utt.

Kods: 
3200
Nosaukums: Izmantots

3200. ailītē minētajam kopējam skaitam ir jāatbilst 3100. ailītē minētajam.

Kods: 
3210
Nosaukums: Uzņēmuma patēriņš (3211 + 3212 + 3213 + 3214 + 3215 + 3216 + 3217)

Iekļauj kopējo uzņēmuma patēriņu, iesk. ailītes (3211 + 3212 + 3213 + 3214 + 3215 + 3216 + 3217).

Kods: 
3217
Nosaukums: Pārējie uzņēmumi

Attiecas uz uzņēmumu veidiem, kas ir konkretizēti A daļā.

Kods: 
3220
Nosaukums: Piegādes ārpusei

Skat. kodu 3102.

Kods: 
3230
Nosaukums: Zudumi

Iekļauj visus elektroenerģijas zudumus.

3.   PĒTĪJUMS PAR IEGULDĪJUMIEM DZELZS UN TĒRAUDA RŪPNIECĪBĀ (IZDEVUMI UN JAUDA)

A daļa:   Ikgadējā statistika par izdevumiem

Iepriekšējās piezīmes

Pat ja daži uzņēmumi veido tā paša uzņēmuma daļu, ikvienam uzņēmumam jāaizpilda atsevišķa anketa.

Ieguldījumu izdevumi ir pārskata periodā veiktie ieguldījumi materiālās lietās. Šeit ieskaita jaunus un līdz šim izmantotus materiālus ražošanas līdzekļus ar vairāk nekā gadu ilgu ekspluatācijas laiku neatkarīgi no tā, vai tie iepirkti no trešām personām vai saražoti pašu izmantošanai (t.i., materiālu ražošanas līdzekļu kapitalizētā produkcija), to skaitā arī nesaražotus materiālus ražošanas līdzekļus, piemēram, zemi. Kapitalizējamas preces ekspluatācijas laika slieksni var pagarināt saskaņā ar uzņēmuma grāmatvedības praksi, ja šī prakse prasa ilgāku gaidāmo ekspluatācijas laiku nekā iepriekš minētais viens gads.

Visus ieguldījumus novērtē pirms vērtības korekcijām un pirms realizācijas ieņēmumu atskaitīšanas. Nopirktās preces novērtē pēc pirkšanas cenas, t.i., ieskaita transporta un uzstādīšanas izmaksas, maksājumus, nodokļus un citas īpašuma tiesību nodošanas izmaksas. Pašu ražotās materiālās preces novērtē pēc ražošanas izmaksām. Neieskaita preces, kas iegūtas uzņēmumu pārstrukturēšanās procesā (piemēram, sakarā ar uzņēmumu apvienošanu, pārņemšanu, sašķelšanu, nodalīšanu). Sīko darbarīku pirkumus, ko nekapitalizē, ieskaita kārtējos izdevumos.

Ieskaita arī visus papildinājumus, grozījumus, uzlabojumus un remontus, kas paildzina ražošanas līdzekļu ekspluatācijas laiku vai palielina to ražošanas jaudu.

Neieskaita kārtējās uzturēšanas izmaksas, kā arī kārtējos izdevumus par ražošanas līdzekļiem, kas tiek lietoti saskaņā ar nomas un līzinga līgumiem.

Attiecībā uz ieguldījumu reģistrēšanu, ja rēķina piesūtīšana, preces piegāde, samaksa un pirmā izmantošana var notikt dažādos pārskata periodos, tiek ierosināts izmantot šādu metodi:

Praksē tas var nebūt iespējams un uzņēmuma grāmatvedības normu dēļ vajadzētu lietot šādus pielāgojumus šai metodei:

Materiālas lietas uzņēmumu pārskatos uzskaita pie pamatlīdzekļiem postenī materiāli aktīvi.

Tehniskie noteikumi pēc uzņēmuma veida

Kods: 
4010
Nosaukums: Koksēšanas uzņēmumi

Tajos ietilpst:

Krāsnis, tai skaitā koksa krāšņu akumulatori ar palīgaprīkojumu, piemēram, uzlādētāji, izgrūdēji, drupinātāji, utt., kā arī koksa mašīnas un dzesēšanas torņi.

Palīguzņēmumi.

Piezīme: Zem ikviena virsraksta ir iekļauts uzņēmums, ēkas un palīgaprīkojums.

Kods: 
4020
Nosaukums: Kravu sagatavošanas uzņēmumi

Ietilpst dzelzs rūdas un šihtas sagatavošanas uzņēmumi.

Kods: 
4030
Nosaukums: Dzelzs ražošanas un ferosakausējumu uzņēmumi (ieskaitot domnas)

Ietilpst elektriskās čuguna krāsnis, zemas šahtas tipa dzelzs ieguves krāsnis un pārējie pirms liešanas uzņēmumi, utt.

Kods: 
4040
Nosaukums: Tērauda lietuves

AOD procesa, vakuuma un kausa apstrādes, utt., tiek uzskatītas par tādu apstrādes veidu, kas seko pēc gala procesa; saistītajiem ieguldījumu izdevumiem (tāpat kā visai produkcijai) jābūt iekļautiem tajā kategorijā, kas aptver atbilstošus gala procesus.

Ja uzņēmumi iekļauj (vai iekļaus) tērauda lietuves un maisītāju, izdevumiem par maisītāju jābūt iekļautiem ar atbilstošu kausēšanas cehu. Ja uzņēmumam nav lietuvju, šie izdevumi jāiekļauj pie domnu izdevumiem.

Kods: 
4041
Nosaukums: no tiem elektriskās

Ietilpst EAF process neapstrādāta tērauda ražošanai ar elektriskajām (loka vai indukcijas) krāsnīm.

Kods: 
4050
Nosaukums: Nepārtrauktās liešanas cehi

Attiecas uz nepārtrauktās liešanas plāksnēm, tērauda sagatavēm, stieņiem, sijām un neapstrādāta metāla caurulēm, izņemot augšējo un apakšējo daudzumu.

Kods: 
4060
Nosaukums: Velmētavas (4061 + 4062 + 4063 + 4064)

Visos velmētavu veidos jāņem vērā ne tikai izdevumi attiecībā uz pašu velmētavu, bet arī tie izdevumi, kas attiecas uz uzņēmuma velmēšanas stāvu darbību augšupejošā virzienā (piemēram, starppārkarsēšanas krāsnis) un lejupejošā virzienā (piemēram, dzesēšanas iegultnes, grieznes). Zem virsraksta “Citi” (kods 4070) tiek iekļauti izdevumi attiecībā uz visu aprīkojumu, kas neiekļaujas īpašajā velmētavas kategorijā, neskaitot pārklāšanas iekārtas (alvošana, cinkošana, utt.), ir iekļaujamas ar kodu 4064.

Vieglas apstrādes velmētavu izdevumiem jābūt uzrādītiem ar kodu 4063 – plato slokšņu aukstā velmētava.

Kods: 
4061
Nosaukums: Plakanie velmējumi

Ar šo kodu reģistrējami izdevumi par karstās velmēšanas plakano velmējumu velmētavām.

Kods: 
4062
Nosaukums: Garie velmējumi

Ar šo kodu reģistrējami izdevumi par karstās velmēšanas garo velmējumu velmētavām.

Kods: 
4063
Nosaukums: Plato slokšņu aukstās velmētavas

Ar šo kodu ir reģistrējami izdevumi, kas ir nepārtraukti vai pārtraukti, par plato slokšņu aukstajām velmētavām.

Kods: 
4064
Nosaukums: Pārklāšanas iekārtas

Ar šo kodu reģistrējami izdevumi par pārklāšanas iekārtām (pārklāšanas līnijas).

Kods: 
4070
Nosaukums: Pārējie uzņēmumi

Šis kods iekļauj:

visus elektrības, gāzes, ūdens, tvaika, gaisa un skābekļa centrālos uzņēmumus un izplatītājtīklus,

transportēšanas, tehnoloģijas cehus, laboratorijas un visas citas iekārtas, kas veido visa uzņēmuma daļu, bet nevar tikt klasificētas kā konkrēta sektora daļa,

tērauda sagatavju izveides, plākšņu un stieņu velmētavas, ja šie neizveidotie izstrādājumi nav nepārtraukta lējuma izstrādājumi un ir reģistrēti ar kodu 4050.

Kods: 
4200
Nosaukums: no tiem piesārņojuma apkarošanai

Kapitālieguldījumu izdevumi par metodēm, tehnoloģijām, procesiem vai aprīkojumu, kas ir izveidoti, lai savāktu un noņemtu piesārņojumu un piesārņotājus (piem., emisijas gaisā, izplūdes gāzes vai cietos atkritumus) pēc to rašanās, novērstu to izplatīšanos un noteiktu piesārņojuma līmeni, kā arī apstrādātu un atbrīvotos no piesārņotājiem, kas rodas uzņēmuma darbības rezultātā.

Šajā iedaļā apkopota izdevumu summa par apkārtējās vides nozarēm: apkārtējā gaisa un klimata aizsardzību, notekūdeņu kontroli, atkritumu kontroli un citām apkārtējās vides aizsardzības darbībām. Pārējās apkārtējās vides aizsardzības darbības iekļauj augsnes, gruntsūdeņu un virsūdeņu aizsardzību un tīrīšanu; trokšņu un vibrācijas samazināšanu; bioloģiskās daudzveidības un ainavas aizsardzību; aizsardzību pret radiāciju; izpēti un attīstību; vispārējo apkārtējās vides pārvaldi un vadību; izglītību, apmācību un informāciju; darbības, kas virza uz nedalāmiem izdevumiem; un darbības, kas citur nav klasificētas.

Tiek iekļauti:

ieguldījumi noteiktās, nosakāmās sastāvdaļās, kas papildina pašreizējo aprīkojumu, kurš tika ieviests plūsmas līnijas beigās vai pilnīgi ārpus tās (end-of-pipe aprīkojums),

ieguldījumi aprīkojumā (piem., filtros vai atsevišķos tīrīšanas posmos), kas veido vai ekstrahē piesārņotājvielas no konveijeriem, ja šo pievienoto iekārtu noņemšana principā neietekmētu konveijera darbību.

Šo kapitālieguldījumu galvenā nozīme vai funkcija ir apkārtējās vides aizsardzība un tiem jāreģistrē kopējie izdevumi.

Pie izdevumiem jāreģistrē jebkāda izmaksu nobīžu kopsumma, kas radās no tirgus blakusproduktu izveides un realizācijas, iekrājumiem vai saņemtajām subsīdijām.

Iegādātās preces jānovērtē par iegādes cenu, izņemot atskaitāmo PVN un citus atskaitāmos nodokļus, kas ir tieši saistīti ar apgrozījumu.

Netiek iekļauta:

rīcība un darbības, kas sniedz ieguldījumu apkārtējā vidē, bet kas būtu veiktas, neskatoties uz apkārtējās vides aizsardzības apsvērumiem, tai skaitā pasākumi, kas, pirmkārt, sekmē veselību un drošību darba vietā un ražošanas drošību,

pasākumi, lai samazinātu piesārņojumu, kad izstrādājumi ir izmantoti vai nodoti lūžņos (izstrādājumu pielāgošana apkārtējai videi), ja vien apkārtējās vides politika un regulas nepaplašina ražotāja likumīgo atbildību arī par izstrādājumiem, kad tie tika izmantoti, radīto piesārņojumu ietveršanu vai izstrādājumu apkopes ietveršanu, kad tie kļūst par atkritumiem,

resursu izmantošana un saglabāšana (piem., ūdens apgāde vai enerģijas vai izejmateriālu ekonomija), ja vien primārais mērķis ir apkārtējās vides aizsardzība. Piem., ja ar šīm darbībām cenšas ieviest nacionālo vai starptautisko apkārtējās vides politiku un tās netiek uzsāktas izmaksu samazināšanas dēļ.

B daļa:   Ikgadējā statistika par jaudu

Iepriekšējās piezīmes

Maksimālais iespējamais ražošanas apjoms ir tāds ražošanas apjoms, kuru uzņēmumi varēja saražot aplūkojamā gada laikā, ņemot vērā normālu vai paredzamu ekspluatācijas praksi, ekspluatācijas metodes un izstrādājumu dažādību. Tas saskaņā ar definīciju ir lielāks nekā pašreizējais ražošanas apjoms.

Izmaiņas MPP vispārēji attiecas:

Maksimālais iespējamais ikgadējais ražošanas apjoms ir maksimālais ražošanas apjoms, kas var tikt sasniegts apspriežamā gada laikā parastos darba nosacījumos, ņemot vērā remontu, apkopi un parastas brīvdienas, ar gada sākumā pieejamo aprīkojumu, ņemot arī vērā aprīkojuma, kas sāks darboties, papildu ražošanas apjomu un pašreizējo aprīkojumu, kuram gada laikā noteikti jāsamazina ražošanas jauda. Ražošanas apjoma attīstība ir balstīta uz iespējamām apjoma izveides proporcijām katrai aplūkojamajai aprīkojuma daļai un pieņemot, ka izejmateriāli būs pieejami.

Vispārējās aprēķina metodes

Visas iekārtas, kas nav pastāvīgi slēgtas, jāiekļauj anketas atbildēs.

MPP aprēķins ir balstīts uz normālu ekspluatācijas nosacījumu pieņēmumu, tai skaitā:

Nodošana ekspluatācijā vai atsaukšana no ekspluatācijas

Gadījumos, ja uzņēmums apspriežamā gada laikā tiek nodots ekspluatācijā, slēgts, nodots vai pārdots, ir jāņem vērā datums, kurā kāds no minētajiem gadījumiem stājas spēkā vai līdz kuram tas bija spēkā, un jāaprēķina MPP proporcionāli mēnešu skaitam, kuros aprīkojumu ir paredzams izmantot. Jauna aprīkojuma, īpaši ļoti lielu sistēmu gadījumā, jābūt uzmanīgiem attiecībā uz izstrādes laikā sasniedzamo ražošanas apjomu; šo periodu var pagarināt par vairāk nekā dažiem gadiem.

1.   Tērauda liešanas rūpnīcas

—   Konvertoru tērauds: konvertoru tērauda gadījumā (piem., LD, OBM, utt.) jāņem vērā visas dzelzs un tērauda liešanas rūpnīcas kopā, t. i., tērauda liešanas rūpnīcu MPP var ierobežot karsta metāla pieejamība, šādos gadījumos tērauda liešanas rūpnīcu MPP jāaprēķina, balstoties uz pieejamo dzelzs apjoma, pieļaujot normālu dzelzs sadali attiecīgi starp tērauda liešanas rūpnīcām, lietuvēm, granulēšanas uzņēmumiem un realizāciju un normālu lūžņu daudzumu, kas nepieciešams 1 tonnai pabeigtu izstrādājumu.

—   Elektriskais tērauds: jāņem vērā parasti pieejamā elektroapgāde.

—   Vispārēji: dažos palīguzņēmumos var būt tehniskās nepilnības, kas var pieļaut, piemēram, tikai divu krāšņu no trijām paralēlu izmantošanu. (Cēlonis var būt tehniskās nepilnības skābekļa apgādē, iemērkšanas bedru, virszemes pārvietojamo celtņu tehniskās nepilnības, utt.). Tāpēc jāņem vērā ikviena lietuve ar visu papildu aprīkojumu, kas ietekmē tā izmantošanu.

2.   Velmētavas un pārklāšanas līnijas

Velmētavu un pārklāšanas līniju MPP jānosaka uz dažādu izstrādājumu pamata, t. i., uz konkrētu izstrādājumu izmēru un nodaļu fiksētu apjomu pamata. Ja uzņēmums neparedzētu tirgus apstākļu dēļ nespēj izveidot prognozi, jāizmanto iepriekšējā gada izstrādājumu apkopojums.

Turklāt MPP arī jānosaka uz velmētavā ielādētu nepabeigtu izstrādājumu normāla apjoma pamata.

Aprēķinot MPP jāņem vērā visā uzņēmumā pastāvošās risināmās un arvien problemātiskās nepilnības, piem., nepabeigtu izstrādājumu pieejamība, izstrādājuma apstrādes vai pabeigšanas jauda.

Nepabeigta tērauda iegāde var ļaut palielināt citādi saistītas velmētavas vai grupas MPP tikai tad, ja nepieciešamais nepabeigta tērauda apjoms ir varbūtēji pieejams tajā gadā, kad ir labi tirdzniecības apstākļi. Tas vispārēji norāda uz ilgtermiņa līgumiem vai skaidrām piegādes programmām.

Principā iekļautajos vai atsevišķos uzņēmumos jābūt līdzsvaram starp tērauda ražošanu un velmētu izstrādājumu ražošanu, pēc tam ņemot vērā normālu pieejamā tērauda sadali starp velmētavām, lietuvēm un nepabeigtiem izstrādājumiem cauruļu izgatavošanai vai kalšanai.

Tiktāl, cik tas attiecas uz pašreizējo ražošanas apjomu (kods ACP), pabeidzot ikvienu procesu un pirms ikvienas pārveides, pašreizējais ražošanas apjoms jāreģistrē uz bruto pamata.

Tajā jāiekļauj visi uzņēmumā izgatavotie izstrādājumi, neskatoties uz to, vai tie atrodas vai neatrodas uzņēmuma uzskaitē. Jo īpaši visus uz līguma pamata radītos izstrādājumus jāiekļauj tā uzņēmuma ražošanas apjomā, kur tie tika izgatavoti, nevis tā uzņēmuma ražošanas apjomā, kurš bija pasūtījis līgumdarbu. Tam būtu jāaptver visi izstrādājumi un īpašības (neleģētu un kausējuma pakāpes), iekļaujot izstrādājuma apjoma samazinājumus, bet ne tūlītējai pārkausēšanai, piemēram, nesākotnējie izstrādājumi, plākšņu un lokšņu griezuma beigas; izstrādājumi, kurus ieguva griežot velmētus vai daļēji velmētus tērauda izstrādājumus, vai neapstrādātus metālus, kuru defektīvais laukums tika noskrāpēts tūlītējai pārkausēšanai.

Datu nosūtīšana par pašreizējo ražošanas apjomu nav obligāta.

Ja daži uzņēmumi veido tā paša uzņēmuma daļu, ikvienam uzņēmumam jāaizpilda atsevišķa anketa.

Tehniskie noteikumi

Kods: 
5010
Nosaukums: Kokss

Koksa krāšņu ražošanas jauda.

Kods: 
5020
Nosaukums: Kravu sagatavošana

Visu plāvas granulu un citu uzņēmumu ražošanas jauda, kas ražo uzkrātus materiālus domnas uzpildei un tieši samazinātai porainajai dzelzij.

Kods: 
5030
Nosaukums: Čuguns un ferosakausējumi

Visa dzelzs, spoguļa čuguna un augsta oglekļa satura feromangāna, ko iegūst no uzņēmumu domnām un elektriskajām dzelzs ražošanas krāsnīm, ražošanas jauda.

Kods: 
5040
Nosaukums: Neapstrādāts tērauds

Kopējais neapstrādāta tērauda apjoms.

Kods: 
5041
Nosaukums: no tā elektrotērauds

no tā neapstrādāts tērauds no elektriskajām (loka un indukcijas) krāsnīm.

Kods: 
5042
Nosaukums: no tā nepārtrauktās liešanas tērauds

no tā nepārtrauktā lējuma plāksnes, tērauda sagataves, stieņi, sijas un neapstrādāta metāla caurules.

Kods: 
5050
Nosaukums: Izstrādājumi, kas iegūti tieši, karsti velmējot (5051 + 5052)

Iekļauj kopējo karsti velmētu izstrādājumu apjomu.

Kods: 
5051
Nosaukums: Plakanie velmējumi

Iekļauj kopējo karsti velmētu plakanu velmējumu apjomu.

Kods: 
5052
Nosaukums: Garie velmējumi

Kopējais karsti velmētu garo velmējumu apjoms. Lai būtu ērtāk, šis kods arī iekļauj velmētu neapstrādātu cauruļu metālu, jo tās nevar tikt iekļautas nevienā citā koda grupā.

Kods: 
5060
Nosaukums: Izstrādājumi, kas iegūti no karsti velmētiem izstrādājumiem

(Izņemot pārklātus izstrādājumus)

Izstrādājumi, kas iegūti no karsti velmētiem izstrādājumiem (izņemot pārklātus izstrādājumus). Šis kods iekļauj karstu šauru sloksni no karsti velmētas platas sloksnes, karstas plāksnes, kas ir nogrieztas no karsti velmētas platas sloksnes, auksti velmētiem plakanajiem velmējumiem loksnes vai spirāles formā.

Kods: 
5061
Nosaukums: no tiem izstrādājumi, kas iegūti, auksti velmējot

no tā plakanie velmējumi (loksnes un sloksnes), kas iegūtas, auksti velmējot.

Kods: 
5070
Nosaukums: Pārklāti izstrādājumi

Šis kods iekļauj taras tēraudus (skārdu, alvotu loksni un sloksni, ECCS), visi ir karsti iegremdēti vai elektrolīzes ceļā pārklāti ar metālu loksni, sloksni vai spirālēm (platām vai rievotām), kā arī visas loksnes, plāksnes un spirāles (platas vai rievotas) ir pārklātas ar organiskajiem pārklājumiem.

Šajā apskatā kodu definīcijas ir redzamas ar atsauci uz bijušo Eurostat ECSC anketu 2-61.

----

(1)  Pastāvīgas pārbaudes gadu laikā (piem., domnas) tomēr var tikt samazinātas līdz ikgadējam “vidējam” lielumam.

----

II PIELIKUMS

TEHNISKAIS FORMĀTS

1.   DATU FORMĀTS

Dati nosūtāmi kā ierakstu kopums, kura lielākā daļa raksturo datu raksturlielumus (valsti, gadu, ekonomisko darbību, utt.). Paši dati ir skaitlis, kuru var saistīt ar zīmēm un paskaidrojošām atsaucēm. Konfidenciāli dati jāsūta ar to īstajām vērtībām, kas ir ierakstītas vērtību lauciņā, bet pie pierakstiem jāpievieno zīmes, kas norāda konfidenciālo datu veidu.

2.   PIERAKSTU STRUKTŪRA

Pieraksti tiek veidoti no dažāda lieluma lauciņiem, kurus atdala ar semikoliem (;). Maksimāli iespējamais apjoms ir uzrādīts zemāk redzamajā tabulā. No kreisās uz labo pusi tie ir šādi:

3.   LAUCIŅU APRAKSTS

3.1.   Sēriju veids

3.2.   Valstis

3.3.   Ražošanas apjoma veids vai uzņēmuma veids

3.4.   Mainīgie un vienības, kādos izteikti dati

Naudas vērtībām jābūt izteiktām tūkstošos euro euro zonas valstīm un nacionālās valūtas tūkstošos valstīm, kas neatrodas euro zonā.

3.5.   Konfidencialitātes zīmes

Dalībvalstīm tiek lūgts skaidri norādīt konfidenciālus datus, izmantojot zemāk redzamās zīmes:

4.   PIERAKSTU PARAUGI

1. paraugs

S10;2003;DE;;1010;12345;;;MTON

Ciktāl tas attiecas uz ikgadējo statistiku par tērauda un čuguna lūžņu bilanci, Vācijā 1.1.2003 krājumos bija 12 345 metriskās tonnas. Šie dati nebija konfidenciāli.

2. paraugs

S3B;2003;SK;MPP;5010;12000;;;MTON

Ciktāl tas attiecas uz ikgadējo statistiku par jaudu, maksimāli iespējamais koksa ražošanas apjoms Slovākijā 2003. gadā bija 12 000 tonnu. Šie dati nebija konfidenciāli.

3. paraugs

S3B;2003;ES;ACP;5040;12000;B;95;MTON

Ciktāl tas attiecas uz ikgadējo statistiku par jaudu, pašreizējais iespējamais neapstrādātā tērauda ražošanas apjoms Spānijā 2003. gadā bija 12 000 tonnu. Šie dati bija konfidenciāli, jo viena uzņēmuma dati dominēja un bija 95 % no produkcijas apjoma.

5.   ELEKTRONISKAIS FORMĀTS

Dalībvalstīm ir jānodod Komisijai (Eurostat) šīs Regulas pieprasītie dati un metadati elektroniskā formātā, kas atbilst savstarpējam Komisijas (Eurostat) ieteiktajam datu apmaiņas standartam.

----

II Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta

Komisija

----

KOMISIJAS LĒMUMS

(2005. gada 2. maijs)

par pasākumiem, kas vajadzīgi sakarā ar tirdzniecības šķērsli, kuru veido Brazīlijas piemērotā tirdzniecības prakse, kas ietekmē tirdzniecību ar atjaunotām riepām

(izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 1302)

(2005/388/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1994. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 3286/94, ar ko nosaka Kopienas procedūras kopējās tirdzniecības politikas jomā, lai nodrošinātu Kopienas tiesību īstenošanu saskaņā ar starptautiskās tirdzniecības noteikumiem, jo īpaši tiem, kas ieviesti Pasaules Tirdzniecības organizācijas (PTO) aizgādnībā (1), un jo īpaši tās 12. panta 1. punktu un 13. panta 2. punktu,

tā kā:

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

1. pants

Brazīlijas valdības noteiktais atjaunotu riepu importēšanas aizliegums un ar to saistītās finansiālās sankcijas ir pretrunā ar Brazīlijas saistībām atbilstīgi Marakešas Līgumam par Pasaules Tirdzniecības organizācijas izveidi, jo īpaši ar noteikumiem, kas paredzēti ar 1994. gada Vispārējo vienošanos par tarifiem un tirdzniecību, un tādēļ veido tirdzniecības šķērsli Regulas (EK) Nr. 3286/94 2. panta 1. punkta nozīmē.

2. pants

Lai nodrošinātu minētā tirdzniecības šķēršļa likvidēšanu, saskaņā ar Vienošanos par noteikumiem un kārtību, kas nosaka strīdu izšķiršanu, un saskaņā ar citiem attiecīgiem PTO noteikumiem Kopiena sāk strīda izšķiršanas procedūru pret Brazīliju.

Briselē, 2005. gada 2. maijā

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Peter MANDELSON

----

(1)OV L 349, 31.12.1994., 71. lpp. Regula grozīta ar Regulu (EK) Nr. 356/95 (OV L 41, 23.2.1995., 3. lpp.).

(2)  Attiecas uz atjaunotām riepām ar Kombinētās nomenklatūras kodu 4012 11, 4012 12, 4012 13 un 4012 19. Atjaunotas riepas iegūst, lietotai riepai noņemot nodilušo daļu un tās vietā uzliekot jaunu protektoru.

(3)OV C 3, 7.1.2004., 2. lpp.

----

----

KOMISIJAS LĒMUMS

(2005. gada 18. maijs),

ar ko groza Lēmumu 1999/217/EK attiecībā uz pārtikas produktos vai uz tiem lietojamo aromatizējošu vielu reģistru

(izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 1437)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2005/389/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 1996. gada 28. oktobra Regulu (EK) Nr. 2232/96, ar ko nosaka Kopienas procedūru attiecībā uz garšvielām, kuras lieto vai kuras paredzētas lietošanai pārtikas produktu sastāvā vai to dekorēšanai (1), un jo īpaši tās 3. panta 2. punktu un 4. panta 3. punktu,

tā kā:

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lēmuma 1999/217/EK pielikumu groza saskaņā ar šā lēmuma pielikumu.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2005. gada 18. maijā

Komisijas vārdā ––

Komisijas loceklis

Markos KYPRIANOU

----

(1)OV L 299, 23.11.1996., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1882/2003 (OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp.).

(2)OV L 84, 27.3.1999., 1. lpp. Lēmumā jaunākie grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2004/357/EK (OV L 113, 20.4.2004., 28. lpp.).

(3)OV L 127, 29.4.1998., 32. lpp.

----

PIELIKUMS

Lēmuma 1999/217/EK pielikumu groza šādi:

----

----

KOMISIJAS LĒMUMS

(2005. gada 18. maijs),

ar ko piekto reizi groza Lēmumu 2004/122/EK par noteiktiem aizsardzības pasākumiem attiecībā uz putnu gripu Ziemeļkorejā

(izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 1451)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2005/390/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1991. gada 15. jūlija Direktīvu 91/496/EEK, ar ko nosaka principus attiecībā uz tādu dzīvnieku veterināro pārbaužu organizēšanu, kurus Kopienā ieved no trešām valstīm, un ar ko groza Direktīvu 89/662/EEK, Direktīvu 90/425/EEK un Direktīvu 90/675/EEK (1), un jo īpaši tās 18. panta 7. punktu,

ņemot vērā Padomes 1997. gada 18. decembra Direktīvu 97/78/EK, ar ko nosaka principus, kuri reglamentē veterināro pārbaužu organizēšanu attiecībā uz produktiem, ko ieved Kopienā no trešām valstīm (2), un jo īpaši tās 22. panta 6. punktu,

tā kā:

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lēmuma 2004/122/EK 4. panta 1. punktu aizstāj ar šādu tekstu:

“1.   Dalībvalstis no Indonēzijas, Kambodžas, Ķīnas Tautas Republikas, arī Honkongas teritorijas, Laosas, Malaizijas, Pakistānas, Taizemes, Vjetnamas un Ziemeļkorejas pārtrauc šādu produktu ievešanu:

2. pants

Dalībvalstis izdara grozījumus pasākumos, kuri piemērojami importam, lai tie būtu saskaņā ar šo lēmumu, un nekavējoties attiecīgi izziņo pieņemtos pasākumus. Dalībvalstis par to tūlīt informē Komisiju.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2005. gada 18. maijā

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Markos KYPRIANOU

----

(1)OV L 268, 24.9.1991., 56. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar 2003. gada Pievienošanās aktu.

(2)OV L 24, 30.1.1998., 9. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 882/2004 (OV L 165, 30.4.2004., 1. lpp.).

(3)OV L 278, 31.10.2000., 26. lpp. Lēmumā jaunākie grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2002/279/EK (OV L 99, 16.4.2002., 17. lpp.).

(4)OV L 273, 10.10.2002., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 416/2005 (OV L 66, 12.3.2005., 10. lpp.).

(5)OV L 36, 7.2.2004., 59. lpp. Lēmumā jaunākie grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2005/194/EK (OV L 63, 10.3.2005., 25. lpp.).

----