----

----

I Aktid, mille avaldamine on kohustuslik

----

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 564/2005,

8. aprill 2005,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1601/2001, millega kehtestatakse teatavate Taist, Tšehhi Vabariigist, Türgist ja Venemaalt pärit raud- ja terastrosside impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse nende suhtes kehtestatud ajutine tollimaks

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (edaspidi “algmäärus”), (1) eriti selle artikli 11 lõiget 3,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut, mis on esitatud pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

A.   EELMINE MENETLUS

B.   VAHEPEALSE LÄBIVAATAMISE TAOTLUS

C.   MENETLUS

D.   TOODE

E.   DUMPING

F.   MUUTUNUD ASJAOLUDE PÜSIVUS

G.   DUMPINGUVASTASED MEETMED

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 1601/2001 muudetakse järgmiselt.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 8. aprill 2005

Nõukogu nimel

eesistuja

J. ASSELBORN

----

(1)EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 461/2004 (ELT L 77, 13.3.2004, lk 12).

(2)EÜT C 127, 5.5.2000, lk 12.

(3)EÜT L 211, 4.8.2001, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1268/2003 (ELT L 180, 18.7.2003, lk 23).

(4)ELT C 67, 17.3.2004, lk 5.

----

----

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 565/2005,

14. aprill 2005,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 3223/94 puu- ja köögivilja impordikorra üksikasjalike eeskirjade kohta, (1) eriti selle artikli 4 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 3223/94 artiklis 4 osutatud kindlad impordiväärtused kehtestatakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 15. aprillil 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 14. aprill 2005

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

----

(1)EÜT L 337, 24.12.1994, lk 66. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1947/2002 (EÜT L 299, 1.11.2002, lk 17).

----

LISA

Komisjoni 14. aprilli 2005. aasta määrusele, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

----

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 2081/2003 (ELT L 313, 28.11.2003, lk 11). Kood 999 tähistab “muud päritolu”.

----

----

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 566/2005,

14. aprill 2005,

millega muudetakse asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate teatavate piimasaaduste suhtes kohaldatavaid toetusemäärasid

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 17. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1255/1999 piima- ja piimatooteturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 31 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesolevaga muudetakse määrusega (EÜ) nr 468/2005 kehtestatud toetusemäärasid vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 15. aprillil 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 14. aprill 2005

Komisjoni nimel

asepresident

Günter VERHEUGEN

----

(1)EÜT L 160, 26.6.1999, lk 48. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1787/2003 (ELT L 270, 21.10.2003, lk 121).

(2)ELT L 78, 24.3.2005, lk 9.

----

LISA

Asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate teatavate piimasaaduste suhtes alates 15. aprillist 2005 kohaldatavad toetusemäärad (1)

----

(1)  Käesolevas lisa sätestatud määrasid ei kohaldata alates 1. oktoobrist 2004 Bulgaariase eksporditavate kaupade suhtes ning Europa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni 22. juuli 1972. aasta lepingu protokolli nr 2 I ja II tabelis loetletud, alates 1. veebruarist 2005 Šveitsi Konföderatsiooni või Liechtensteini eksporditavate kaupade suhtes.

----

----

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 567/2005,

14. aprill 2005,

millega määratakse 2004/05. majandusaastaks kindlaks summad maksmiseks nõukogu määruse nr 136/66/EMÜ kohaselt tunnustatud oliiviõli tootjaorganisatsioonidele ja ühendustele

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. septembri 1966. aasta määrust nr 136/66/EMÜ õli- ja rasvaturu ühise korralduse kehtestamise kohta, (1) eriti selle artikli 20d lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 2366/98 artikli 21 lõike 1 punktides a ja b ettenähtud summad on majandusaastaks 2004/05 alljärgnevad:

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 14. aprill 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

----

(1)EÜT 172, 30.9.1966, lk 3025/66. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 865/2004 (ELT L 161, 30.4.2004, lk 97).

(2)EÜT L 293, 31.10.1998, lk 50. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1432/2004 (ELT L 264, 11.8.2004, lk 6).

----

----

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 568/2005,

14. aprill 2005,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1159/2003, millega sätestatakse üksikasjalikud rakenduseeskirjad roosuhkru impordi jaoks teatavate tariifikvootide ja sooduslepingute alusel turustusaastatel 2003/04, 2004/05 ja 2005/06 ning muudetakse määrusi (EÜ) nr 1464/95 ja (EÜ) nr 779/96

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 19. juuni 2001. aasta määrust (EÜ) nr 1260/2001 suhkrusektori turgude ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 22 lõiget 2 ja selle artikli 39 lõiget 6,

võttes arvesse nõukogu 18. juuni 1996. aasta määrust (EÜ) nr 1095/96 GATTi XXIV artikli lõike 6 alusel toimunud läbirääkimiste tulemusena koostatud CXL-loendis sätestatud kontsessioonide rakendamise kohta, (2) eriti selle artiklit 1,

ning arvestades järgmist:

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1159/2003 artikkel 9 asendatakse järgmisega:

“Artikkel 9

1.   Komisjon määrab vastavalt määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 42 lõikele 2 kindlaks tarnekohustuste kogused igale asjaomasele ekspordiriigile vastavalt AKV protokolli artiklitele 3 ja 7, Indiaga sõlmitud kokkuleppe artiklitele 3 ja 7 ning käesoleva määruse artiklitele 11 ja 12.

2.   Tarnekohustuse kogused tarneperioodiks:

Artiklis 4 osutatud impordilitsentside väljastamisel arvesse võetavad tarnekohustused võrduvad esimeses lõikes kindlaks määratud kogustega ning vajaduse korral kohandatakse neid kooskõlas AKV protokolli artiklitega 3 ja 7 ning Indiaga sõlmitud kokkuleppega.

3.   Tarnekohustuse kogused määratakse kindlaks kooskõlas AKV protokolli artiklitega 3 ja 7, Indiaga sõlmitud kokkuleppega ning käesoleva määruse artiklitega 11 ja 12, võttes eelkõige arvesse:

Juhul kui nimikogused, mille kohta väljastati impordilitsentsid, ületavad eelnevate tarneperioodide tegelikult registreeritud koguseid, lisatakse litsentside nimikogused, mille tegelikku importi ühenduses ei olnud võimalik kindlaks teha, esimese lõike punktis a osutatud kogustele, ilma et see piiraks pädevate asutuste läbiviidavaid uurimisi.

4.   Lõike 2 punktis c osutatud kohandused võivad hõlmata koguste ülekandeid kahe järjestikuse tarneperioodi vahel, kui see ei häiri määruse (EÜ) nr 1260/2001 artiklis 39 osutatud tarnekorda.

5.   Iga tarneperioodi jooksul imporditakse asjaomastele ekspordiriikidele kehtestatud tarnekohustuste kogused tarnekohustuste alusel imporditava AKV–India soodussuhkruna tollimaksu nullmääraga.

Turustusaastateks 2003/04, 2004/05 ja 2005/06 kehtestatud tarnekohustuse seerianumber on järgmine: “AKV–India soodussuhkur nr 09.4321”.”

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 14. aprill 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

----

(1)EÜT L 178, 30.6.2001, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 39/2004 (ELT L 6, 10.1.2004, lk 16).

(2)EÜT L 146, 20.6.1996, lk 1.

(3)ELT L 162, 1.7.2003, lk 25. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1409/2004 (ELT L 256, 3.8.2004, lk 11).

----

----

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 569/2005,

14. aprill 2005,

millega kehtestatakse majandusaastaks 2004/2005 üleminekumeede Tšehhi Vabariigis, Eestis, Küprosel, Lätis, Leedus, Ungaris, Maltal, Poolas, Sloveenias ja Slovakkias sekkumiseks pakutava teravilja ladustamise rahastamiseks

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Tšehhi Vabariigi, Eesti, Küprose, Läti, Leedu, Ungari, Malta, Poola, Sloveenia ja Slovakkia ühinemislepingut,

võttes arvesse Tšehhi Vabariigi, Eesti, Küprose, Läti, Leedu, Ungari, Malta, Poola, Sloveenia ja Slovakkia ühinemisakti, eriti selle artikli 41 esimest lõiku,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1784/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta, (1)

ning arvestades järgmist:

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kui sekkumisametid olid sekkumiseks pakutud teravilja Tšehhi Vabariigis, Eestis, Küprosel, Lätis, Leedus, Ungaris, Maltal, Poolas, Sloveenias ja Slovakkias edukalt vastu võtnud pärast määruse (EÜ) nr 824/2000 artikli 4 lõike 3 kolmandas lõigus ettenähtud tähtaja lõppu, siis liikmesriikide ladustamiskulusid nimetatud tähtaja ja tegeliku ajakavasse märgitud lattu jõudmise kuupäeva vahel, mis peab olema enne määruses (EÜ) nr 495/2005 sätestatud tähtaega, tuleb käsitleda kui kulusid, millele on osutatud määruse (EMÜ) nr 1883/78 artiklis 6.

Artikkel 2

Määruse (EMÜ) nr 1883/78 artikli 6 lõikes 1 osutatud kindlaksmääratud summa arvestatakse välja kindlaksmääratud summa alusel, mida komisjon liikmesriigile ostetud teravilja ladustamise eest majandusaastal 2004/2005 hüvitab, nagu sätestatud komisjoni 8. oktoobri 2004. aasta otsuses, (5) ehk 1,26 eurot tonni kohta kuus, millest võetakse maha igakuine tõus nagu ette nähtud määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 4 lõikes 3, ehk 0,46 eurot tonni kohta kuus, mis lisati sekkumishinnale iga kuu kohta pärast määruse (EÜ) nr 824/2000 artikli 4 lõike 3 kolmandas lõigus ettenähtud tähtaega.

Neid kulusid võetakse arvesse nõukogu määruse (EMÜ) nr 3492/90 (6) artiklis 1 osutatud aastaaruannetes, kui sekkumisasutuste poolt toodete kokkuostuga seotud materiaalsetest toimingutest tulenevaid kulusid.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolevat määrust kohaldatakse majandusaastal 2004/2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 14. aprill 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

----

(1)ELT L 270, 21.10.2003, lk 78.

(2)ELT L 82, 31.3.2005, lk 5.

(3)EÜT L 100, 20.3.2000, lk 31. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 777/2004 (ELT L 123, 27.4.2004, lk 50).

(4)EÜT L 216, 5.8.1978, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1259/96 (EÜT L 163, 2.7.1996, lk 10).

(5)  K(2004) 3706. Avaldamata otsus.

(6)EÜT L 337, 4.12.1990, lk 3.

----

----

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 570/2005,

14. aprill 2005,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 118/2005 seoses määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 71 kohaselt antavate otsetoetuste eelarve ülemmääradega

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1782/2003, millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks ning muudetakse määruseid (EMÜ) nr 2019/93, (EÜ) nr 1452/2001, (EÜ) nr 1453/2001, (EÜ) nr 1454/2001, (EÜ) nr 1868/94, (EÜ) nr 1251/1999, (EÜ) nr 1254/1999, (EÜ) nr 1673/2000, (EMÜ) nr 2358/71 ja (EÜ) nr 2529/2001, (1) eriti selle artikli 71 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 118/2005 IV lisa asendatakse käesoleva määruse lisas esitatud tekstiga.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 14. aprill 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

----

(1)EÜT L 270, 21.10.2003, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 118/2005 (ELT L 24, 27.1.2005, lk 15).

----

LISA

“IV LISA

MÄÄRUSE (EÜ) nr 1782/2003 ARTIKLI 71 ALUSEL ANTAVATE OTSETOETUSTE EELARVE ÜLEMMÄÄRAD

2005. kalendriaasta

----

(1)  Loomakasvatussektorites võrdlusaastatel 2000–2002 äärepoolseimates piirkondades makstavatele lisatasudele vastavad toetused on maha arvatud.”

----

----

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 571/2005,

14. aprill 2005,

millega määratakse kindlaks melassi tüüpilised hinnad ja täiendavad imporditollimaksud suhkrusektoris alates 15. aprillist 2005

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 19. juuni 2001. aasta määrust (EÜ) nr 1260/2001 (1) suhkruturu ühise korralduse kohta ning eriti selle artikli 24 lõiget 4

ning arvestades järgmist:

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1422/95 artiklis 1 nimetatud toodete tüüpilised hinnad ja täiendavad imporditollimaksud on sätestatud lisas.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 15. aprillil 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 14. aprill 2005

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

----

(1)EÜT L 178, 30.6.2001, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 39/2004 (ELT L 6, 10.1.2004, lk 16).

(2)EÜT L 141, 24.6.1995, lk 12. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 79/2003 (EÜT L 13, 18.1.2003, lk 4).

(3)EÜT L 145, 27.6.1968, lk 12. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1422/1995.

----

LISA

Melassi tüüpilised hinnad ja täiendavad imporditollimaksud suhkrusektoris alates 15. aprillist 2005

----

(1)  Vastavalt määruse (EÜ) nr 1422/95 artiklile 5 asendatakse nendele toodetele ühises tollitariifistikus kehtestatud imporditollimaksu määr selle summaga.

(2)  Fikseeritud hind määruse (EMÜ) nr 785/68 artiklis 1 määratletud standardkvaliteedi puhul.

----

----

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 572/2005,

14. aprill 2005,

millega kehtestatakse töötlemata valge suhkru ja toorsuhkru eksporditoetused

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 19. juuni 2001. aasta määrust (EÜ) nr 1260/2001 suhkruturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 27 lõike 5 teist lõiku,

ning arvestades järgmist:

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 1 lõike 1 punktis a loetletud denatureerimata ja edasise töötlemiseta toodete ekspordil antavad toetused on kehtestatud vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 15. aprillil 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 14. aprill 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

----

(1)EÜT L 178, 30.6.2001, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 39/2004 (ELT L 6, 10.1.2004, lk 16).

(2)EÜT L 214, 8.9.1995, lk 16.

----

LISA

TÖÖTLEMATA VALGE SUHKRU JA TOORSUHKRU EKSPORDITOETUSED 15. APRILLIST 2005 (1)

----

(1)  Käesolevas lisas sätestatud määrasid ei kohaldata alates 1. veebruarist 2005 vastavalt nõukogu 22. detsembri 2004. aasta otsusele 2005/45/EÜ, mis käsitleb Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu, millega muudetakse Euroopa Majandusühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelist 22. juuli 1972. aasta lepingut töödeldud põllumajandustoodete suhtes kohaldatavate sätete osas, sõlmimist ja ajutist kohaldamist (ELT L 23, 26.1.2005, lk 17).

(2)  Seda summat kohaldatakse 92 % saagisega toorsuhkru suhtes. Kui eksporditud toorsuhkru saagis ei ole 92 %, arvutatakse kohaldatav toetus vastavalt määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 28 lõike 4 sätetele.

----

----

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 573/2005,

14. aprill 2005,

millega kehtestatakse suurim eksporditoetus valge suhkru eksportimiseks teatavatesse kolmandatesse riikidesse määrusega (EÜ) nr 1327/2004 ettenähtud alalise pakkumismenetluse raames avatud 23. osaliseks pakkumismenetluseks

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 19. juuni 2001. aasta määrust (EÜ) nr 1260/2001 (1) suhkruturu ühise korralduse kohta ning eriti selle artikli 27 lõike 5 teist lõiku,

ning arvestades järgmist:

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Vastavalt määrusele (EÜ) nr 1327/2004 seoses valge suhkruga avatud 23. osaliseks pakkumismenetluseks kehtestatakse suurim eksporditoetus eksportimisel teatavatesse kolmandatesse riikidesse 39,991 EUR/100 kg kohta.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 15. aprillil 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 14. aprill 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

----

(1)EÜT L 178, 30.6.2001, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 39/2004 (ELT L 6, 10.1.2004, lk 16).

(2)ELT L 246, 20.7.2004, lk 23. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1685/2004 (ELT L 303, 30.9.2004, lk 21).

----

----

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 574/2005,

14. aprill 2005,

millega määratakse kindlaks piima ja piimatoodete eksporditoetused

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 17. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1255/1999 piima- ja piimatooteturu ühise korralduse kohta (1) eriti selle artikli 31 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisaga kehtestatakse töötlemata kujul eksporditavatele toodetele määruse (EÜ) nr 1255/1999 artiklis 31 osutatud eksporditoetused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 15. aprillil 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 14. aprill 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

----

(1)EÜT L 160, 26.6.1999, lk 48. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 186/2004 (ELT L 29, 3.2.2004, lk 6).

(2)EÜT L 20, 27.1.1999, lk 8. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1846/2004 (ELT L 322, 22.10.2004, lk 16).

(3)EÜT L 178, 30.6.2001, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 39/2004 (ELT L 6, 10.1.2004, lk 16).

(4)EÜT L 91, 1.4.1984, lk 71. Määrust on viimati muudetud määrusega (EMÜ) nr 222/88 (EÜT L 28, 1.2.1988, lk 1).

----

LISA

Komisjoni 14. aprilli 2005. aasta määrusele, millega kinnitatakse piima ja piimatoodete eksporditoetus

----

----

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 575/2005,

14. aprill 2005,

millega kehtestatakse määruses (EÜ) nr 581/2004 sätestatud alalise pakkumismenetluse raames makstava või eksporditoetuse maksimumsumma

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 17. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1255/1999 piima- ja piimatooteturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 31 lõike 3 kolmandat lõiku,

ning arvestades järgmist:

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruses (EÜ) nr 581/2004 väljakuulutatud alalise pakkumismenetluse raames, mis lõpeb 12. aprillil 2005, lõppevas etapis on sama määruse artikli 1 lõikes 1 nimetatud toodete puhul makstava toetuse maksimumsummad kohaldatavad vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 15. aprillil 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 14. aprillil 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

----

(1)EÜT L 160, 26.6.1999, lk 48. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 186/2004 (ELT L 29, 3.2.2004, lk 6).

(2)ELT L 90, 27.3.2004, lk 64.

(3)ELT L 90, 27.3.2004, lk 58.

----

LISA

----

----

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 576/2005,

14. aprill 2005,

millega kehtestatakse määruses (EÜ) nr 582/2004 sätestatud alalise pakkumismenetluse raames makstava lõssipulbri eksporditoetuse maksimumsumma

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 17. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1255/1999 piima- ja piimatooteturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 31 lõike 3 kolmandat lõiku,

ning arvestades järgmist:

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruses (EÜ) nr 582/2004 väljakuulutatud alalise pakkumismenetluse 12. aprillil 2005 lõppevas etapis on sama määruse artikli 1 lõikes 1 nimetatud toote ja sihtkohtade puhul makstava toetuse maksimumsumma 31,00 EUR/100 kg.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 15. aprillil 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 14. aprill 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

----

(1)EÜT L 160, 26.6.1999, lk 48. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 186/2004 (ELT L 29, 3.2.2004, lk 6).

(2)ELT L 90, 27.3.2004, lk 67.

(3)ELT L 90, 27.3.2004, lk 58.

----

----

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 577/2005,

14. aprill 2005,

millega kehtestatakse määrusega (EÜ) nr 2275/2004 välja kuulutatud pakkumiskutse raames imporditava sorgo tollimaksuvähenduse ülemmäär

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1784/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 12 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrusega (EÜ) nr 2275/2004 välja kuulutatud pakkumiskutse alusel 8.–14. aprillini 2005 teatatud pakkumiste puhul on imporditava sorgo tollimaksuvähenduse ülemmäär 19,85 eurot tonni kohta ning seda kohaldatakse kõige rohkem 14 465 tonni suhtes.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 15. aprillil 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 14. aprill 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

----

(1)ELT L 270, 21.10.2003, lk 78.

(2)ELT L 396, 31.12.2004, lk 32.

(3)EÜT L 177, 28.7.1995, lk 4. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 777/2004 (ELT L 123, 27.4.2004, lk 50).

----

----

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 578/2005,

14. aprill 2005,

millega kehtestatakse määrusega (EÜ) nr 2277/2004 välja kuulutatud pakkumiskutsega seoses imporditava maisi tollimaksuvähenduse ülemmäär

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1784/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta (1), eriti selle artikli 12 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrusega (EÜ) nr 2277/2004 välja kuulutatud pakkumiskutse alusel 8. aprillist–14. aprillini 2005 teatatud pakkumiste puhul on imporditava maisi tollimaksuvähenduse ülemmäär 27,27 EUR/t kohta ning seda kohaldatakse kõige rohkem 45 000 t suhtes.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 15. aprillil 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 14. aprill 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

----

(1)ELT L 270, 21.10.2003, lk 78.

(2)ELT L 396, 31.12.2004, lk 35.

(3)EÜT L 177, 28.7.1995, lk 4. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 777/2004 (ELT L 123, 27.4.2004, lk 50).

----

----

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 579/2005,

14. aprill 2005,

millega kehtestatakse määrusega (EÜ) nr 487/2005 välja kuulutatud pakkumiskutsega seoses imporditava maisi tollimaksuvähenduse ülemmäär

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1783/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 12 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrusega (EÜ) nr 487/2005 välja kuulutatud pakkumiskutse alusel 8.–14. aprillini 2005 teatatud pakkumiste puhul on imporditava maisi tollimaksuvähenduse ülemmäär 26,36 eurot tonni kohta ning seda kohaldatakse kõige rohkem 45 000 tonni suhtes.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 15. aprillil 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 14. aprill 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

----

(1)ELT L 270, 21.10.2003, lk 78.

(2)ELT L 81, 30.3.2005, lk 6.

(3)EÜT L 177, 28.7.1995, lk 4. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 777/2004 (ELT L 123, 27.4.2004, lk 50).

----

----

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 580/2005,

14. aprill 2005,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 206/2005, millega kehtestatakse lõplikud kaitsemeetmed tehistingimustes kasvatatud lõhe impordi suhtes

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 3285/94 impordi ühiste eeskirjade kohta ja määruse (EÜ) nr 518/94 (1) kehtetuks tunnistamise kohta, eriti selle artiklit 16,

võttes arvesse nõukogu 7. märtsi 1994. aasta määrust (EÜ) 519/94 teatavatest kolmandatest riikidest pärit impordi ühiste eeskirjade kohta ja määruste (EMÜ) nr 1765/82, 1766/82 ja 3420/83 kehtetuks tunnistamise kohta, (2) eriti selle artiklit 15,

ning arvestades järgmist:

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Ainus artikkel

1.   Määruse (EÜ) nr 206/2005 artikli 2 lõikes 3 asendatakse sõnad “15. aprillini 2005” sõnadega “24. maini 2005”.

2.   Määruse (EÜ) nr 206/2005 artikli 2 lõikes 4 asendatakse sõnad “16. aprillist 2005” sõnadega “25. maist 2005”.

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 14. aprill 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Peter MANDELSON

----

(1)EÜT L 349, 31.12.1994, lk 53. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2200/2004 (ELT L 374, 22.12.2004, lk 1).

(2)EÜT L 67, 10.03.1994, lk 89. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 427/2003 (ELT L 65, 8.3.2003, lk 1).

(3)ELT L 33, 5.2.2005, lk 8.

----

----

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 581/2005,

14. aprill 2005,

määruses (EÜ) nr 1757/2004 osutatud pakkumismenetluse raames esitatud odra eksporditoetuse pakkumiste kohta

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1784/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 13 lõike 3 esimest lõiku,

ning arvestades järgmist:

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Odra eksporditoetusteks määrusega (EÜ) nr 1757/2004 avatud pakkumismenetluse alusel 8. aprillist–14. aprillini 2005 esitatud pakkumiste puhul ei võeta mingeid meetmeid.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 15. aprillil 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 14. aprill 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

----

(1)ELT L 270, 21.10.2003, lk 78.

(2)ELT L 313, 12.10.2004, lk 10.

(3)EÜT L 147, 30.6.1995, lk 7. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 777/2004 (ELT L 123, 27.4.2004, lk 50).

----

----

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 582/2005,

14. aprill 2005,

millega kinnitatakse pehme nisu maksimaalne eksporditoetus seoses määruses (EÜ) nr 115/2005 osutatud pakkumismenetlusega

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1784/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 13 lõike 3 esimest lõiku,

ning arvestades järgmist:

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Alates 8.–14. aprillini 2005 teatatud pakkumiste alusel määruses (EÜ) nr 115/2005 osutatud pakkumismenetluse raames kinnitatakse pehme nisu maksimaalseks eksporditoetuseks 2,00 EUR/t kohta.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 15. aprilil 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 14. aprill 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

----

(1)ELT L 270, 21.10.2003, lk 78.

(2)ELT L 24, 27.1.2005, lk 3.

(3)EÜT L 147, 30.6.1995, lk 7. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 777/2004 (ELT L 123, 27.4.2004, lk 50).

----

II Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Nõukogu

----

Teave jõustumise kohta: Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vaheline leping, millega muudetakse Euroopa Majandusühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelist 22. juuli 1972. aasta lepingut töödeldud põllumajandustoodete suhtes kohaldatavate sätete osas (1)

Seoses 26. oktoobril 2004 Luxembourgis allakirjutatud Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu (millega muudetakse Euroopa Majandusühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelist 22. juuli 1972. aasta lepingut töödeldud põllumajandustoodete suhtes kohaldatavate sätete osas) jõustumiseks vajalike menetluste lõpuleviimisega 29. märtsil 2005 jõustus leping selle artikli 5 lõike 1 kohaselt 30. märtsil 2005.

----

(1)ELT L 23, 26.1.2005, lk 19.

----

Komisjon

----

KOMISJONI OTSUS,

31. märts 2005,

kresüülhappe, diklorofeeni, imasametabensi, kasugamütsiini ja polüoksiini nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse kandmata jätmise ning kõnealuseid aineid sisaldavate taimekaitsevahendite lubade tühistamise kohta

(teatavaks tehtud numbri K(2005) 975 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2005/303/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 15. juuli 1991. aasta direktiivi 91/414/EMÜ taimekaitsevahendite turuleviimise kohta, (1) eriti selle artikli 8 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Kresüülhapet, diklorofeeni, imasametabensi, kasugamütsiini ja polüoksiini ei kanta direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse.

Artikkel 2

Liikmesriigid tagavad, et:

Artikkel 3

Liikmesriikide poolt vastavalt direktiivi 91/414/EMÜ artikli 4 lõikele 6 antud ajapikendus peab olema võimalikult lühike.

Kui load tühistatakse vastavalt artikli 2 lõikele 1 hiljemalt 30. septembriks 2005, lõpeb ajapikendus hiljemalt 30. septembril 2006.

Kui load tühistatakse vastavalt artikli 2 lõikele 3 hiljemalt 30. juunil 2007, lõpeb ajapikendus hiljemalt 31. detsembril 2007.

Artikkel 4

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 31. märts 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Markos KYPRIANOU

----

(1)EÜT L 230, 19.8.1991, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2004/58/EÜ (ELT L 120, 24.4.2004, lk 26).

(2)EÜT L 55, 29.2.2000, lk 25. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1044/2003 (ELT L 151, 19.6.2003, lk 32).

(3)EÜT L 224, 21.8.2002, lk 23. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1744/2004 (ELT L 311, 8.10.2004, lk 23).

----

LISA

ARTIKLI 2 LÕIKES 2 OSUTATUD LUBADE LOETELU

----

EUROOPA MAJANDUSPIIRKOND

EFTA järelevalveamet

----

EFTA JÄRELEVALVEAMETI OTSUS

nr 305/04/COL,

1. Detsember 2004,

millega neljakümne kaheksandat korda muudetakse riigiabi käsitlevaid menetlus- ja sisulisi eeskirju, muutes 16. peatükki (raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antav abi) ning asjakohaste meetmete ettepanek

EFTA JÄRELEVALVEAMET,

VÕTTES ARVESSE EMP lepingut, (1) eriti selle artikleid 61–63 ning 26. protokolli,

VÕTTES ARVESSE EFTA riikide vahel järelevalveameti ja kohtu asutamise kohta sõlmitud lepingut, (2) eriti selle artiklit 24, artikli 5 lõike 2 punkti b ning 3. protokolli I osa artiklit 1 ja 3. protokolli II osa artikleid 18 ja 19, (3)

ARVESTADES, et järelevalve- ja kohtulepingu kohaselt peab EFTA järelevalveamet jõustama EMP lepingu riigiabi käsitlevad sätted,

ARVESTADES, et järelevalve- ja kohtulepingu artikli 5 lõike 2 punkti b kohaselt annab EFTA järelevalveamet välja teatisi või suunised EMP lepingus käsitletavate küsimuste kohta, kui see on kõnealuses lepingus või järelevalve- ja kohtulepingus selgesõnaliselt sätestatud või kui EFTA järelevalveamet peab seda vajalikuks,

MEENUTADES 19. jaanuaril 1994 EFTA järelevalveameti vastu võetud riigiabi käsitlevaid menetlus- ja sisulisi eeskirju, (4)

ARVESTADES, et Euroopa Komisjon avaldas 1. oktoobril 2004 uue teatise, milles käsitletakse ühenduse suuniseid raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta ning asjakohaste meetmete ettepanekut vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikele 1, (5)

ARVESTADES, et see teatis on kohaldatav Euroopa Majanduspiirkonnas,

ARVESTADES, et kogu Euroopa Majanduspiirkonnas tuleb tagada EMP riigiabi eeskirjade ühtne kohaldamine,

ARVESTADES, et EMP lepingu XV lisa lõpus oleva jaotise “ÜLDSÄTTED” II punkti kohaselt võtab EFTA järelevalveamet pärast Euroopa Komisjoniga konsulteerimist vastu Euroopa Komisjoni poolt vastuvõetud õigusaktidele vastavad õigusaktid,

OLLES konsulteerinud Euroopa Komisjoniga,

TULETADES MEELDE, et 3. veebruari 2004. aasta mitmepoolsel kohtumisel konsulteeris EFTA järelevalveamet sellel teemal EFTA riikidega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Brüssel, 1. detsember 2004

EFTA järelevalveameti nimel

president

Hannes HAFSTEIN

kolleegiumi liige

Einar M. BULL

----

(1)  Edaspidi “EMP leping”.

(2)  Edaspidi “järelevalve- ja kohtuleping”.

(3)  Järelevalve- ja kohtulepingu 3. protokoll, muudetud EFTA riikide poolt 10. detsembril 2001. muudatustega kaasati 3. protokolli nõukogu 22. märtsi 1999 määrus (EÜ) 659/1999 (millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks); muudatused jõustusid 28. augustil 2003.

(4)  Suunised Euroopa Majanduspiirkonna lepingu artiklite 61 ja 62 ning järelevalve- ja kohtulepingu 3. protokolli kohaldamiseks ja tõlgendamiseks, vastu võetud ja avaldatud EFTA järelevalveameti poolt 19. jaanuaril 1994, EÜT L 231, 3.9.1994, lk 1 ja EMP lisa nr 32, viimati muudetud järelevalveameti 14. juuli 2004 otsusega 195/04/COL, mida ei ole veel avaldatud. Edaspidi “riigiabi suunised”.

(5)  Komisjoni teatis, milles käsitletakse ühenduse suuniseid raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta (ELT C 244, 1.10.2004, lk 2).

----

LISA

"16.   ABI RASKUSTES OLEVATE ÄRIÜHINGUTE PÄÄSTMISEKS JA ÜMBERKORRALDAMISEKS (1)

16.1.   Sissejuhatus

16.2.   Mõisted ja suuniste kohaldamisala ning seos muude riigiabi käsitlevate tekstidega

16.2.1.   Raskustes oleva äriühingu tähendus

16.2.2.   Päästmis- ja ümberkorraldamisabi mõiste

16.2.3.   Rakendusala

16.2.4.   Kokkusobivus ühisturuga

16.2.5.   Varasema ebaseadusliku abi saajad

16.3.   Järelevalveametile eraldi teatatud päästmis- ja/või ümberkorraldamisabi lubamise üldised tingimused

16.3.1.   Päästmisabi

16.3.1.1.   Tingimused

16.3.1.2.   Lihtsustatud kord

16.3.2.   Ümberkorraldamisabi

16.3.2.1.   Üldpõhimõte

16.3.2.2.   Abi lubamise tingimused

Äriühingu abikõlblikkus

Pikaajalise elujõulisuse taastamine

Põhjendamatute konkurentsimoonutuste vältimine

Miinimumiga piirduv abi: tegelik osalus abi arvestamata

Abi lubamisega seotud eritingimused

Ümberkorraldamiskava täielik rakendamine ja kehtestatud tingimuste järgimine

Järelevalve ja aastaaruanne

16.3.2.3.   Ümberkorraldamiskava muutmine

16.3.2.4.   Abistatavates piirkondades antav ümberkorraldamisabi

16.3.2.5.   VKEdele antav ümberkorraldamisabi

16.3.2.6.   Ümberkorraldamise sotsiaalkulude katteks antav abi

16.3.2.7.   Kohustus teavitada järelevalveametit igasugusest abisaajale äriühingule ümberkorraldusperioodil antud abist

16.3.3.   Ühekordne abi

16.4.   VKEde abikavad

16.4.1.   Üldpõhimõtted

16.4.2.   Abikõlblikkus

16.4.3.   Päästmisabikavade lubamise tingimused

16.4.4.   Ümberkorraldamisabikavade lubamise tingimused

16.4.5.   Päästmis- ja/või ümberkorraldamisabikavade lubamise ühised tingimused

16.4.6.   Järelevalve ja aastaaruanded

16.5.   Järelevalve- ja kohtulepingu 3. protokolli i osas artikli 1 lõikes 1 nimetatud asjakohased meetmed

16.6.   Kohaldamiskuupäev ja kestus

----

(1)  Käesolev peatükk vastab ühenduse suunistele raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta (ELT C 244, 1.10.2004, lk 1).

(2)  Vastuvõetud 19. jaanuaril 1994, avaldatud EÜT L 231, 3.9.1994 ja sama kuupäeva EMP lisas nr 32.

(3)  Vastuvõetud 16. detsembril 1999, avaldatud EÜT L 274, 26.10.2000 ja sama kuupäeva EMP lisas nr 48.

(4)  Komisjon märkis vastavas teatises, et päästmise ja restruktureerimisega seotud abist tingitud moonutuste täpsem kontrollimine tundub olevat õigustatud, pidades silmas 23. ja 24. märtsi 2001 Stockholmis ning 15. ja 16. märtsi 2002 Barcelonas kohtunud Euroopa Ülemkogu otsuseid, kus liikmesriike kutsuti üles jätkama riigiabi vähendamist väljendatuna protsendina sisemajanduse kogutoodangust, suunates seda enam ühiste horisontaalsete eesmärkide, sealhulgas ühtekuuluvuseesmärkide saavutamisele. See on samuti kooskõlasn 23. ja 24. märtsi 2000 Lissaboni Euroopa Ülemkogu otsustega, mille sihiks on Euroopa majanduse konkurentsivõime tõstmine.

(5)  See viitab eelkõige nõukogu 25. juuli 1978. aasta direktiivi 78/660/EMÜ (EÜT L 222, 14.8.1978, lk 11) artikli 1 lõike 1 esimeses lõigus nimetatud äriühingu liikidele; viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2003/51/EÜ (ELT L 178, 17.7.2003, lk 16), mis on liidetud Euroopa Majanduspiirkonna lepingu XXII lisa punkti 4 ühiskomitee 5. detsembri 2003. aasta otsusega 176/2003 (ELT L 88, 25.3.2004, lk 53 ja EMP lisa nr 15, 25.3.2004, lk 14).

(6)  Sarnaselt nõukogu 13. detsembri 1976 teise direktiivi 77/91/EMÜ (EÜT L 26, 31.1.1977, lk 1) sätetega, mida viimati muudeti 2003. aasta ELi ühinemisaktiga. EMP laienemislepinguga liidetud Euroopa Majanduspiirkonna lepingu XXII lisa punkti 2.

(7)  See viitab eelkõige direktiivi 78/660/EMÜ (EÜT L 222, 14.8.1978, lk 11) artikli 1 lõike 1 teises lõigus nimetatud äriühingu liike, viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2003/51/EÜ (EÜT L 178, 17.7.2003, lk 16), liidetud Euroopa Majanduspiirkonna lepingu XXII lisa punkti 4 ühiskomitee 5. detsembri 2003. aasta otsusega 176/2003 (ELT L 88, 25.3.2004, lk 53 ja EMP lisa nr 15, 25.3.2004, lk 14).

(8)  Määratlemaks, kas äriühing on iseseisev või moodustab kontserni osa, võetakse arvesse kriteeriume, mis on sätestatud komisjoni määruse (EÜ) nr 68/2001 I lisas (EÜT L 10, 13.1.2001, lk 20), muudetud määrusega (EÜ) nr 363/2004 (ELT L 63, 28.2.2004, lk 20), liidetud Euroopa Majanduspiirkonna lepingu XV lisa punkti 1 alapunkti d ühiskomitee 25. septembri 2004. aasta otsusega 131/2004 (ELT L 64, 10.3.2005, lk 67).

(9)  Sellealased erieeskirjad kehtivad lennundussektoris. Vaata käesolevate suuniste 30. peatükki.

(10)  EFTA riikide vahel järelevalveameti ja kohtu asutamise kohta sõlmitud leping (järelevalve- ja kohtuleping) (EÜT L 344, 31.12.1994, lk 1).

(11)  Juhtum C-355/95 P: Textilwerke Deggendorf v komisjon ja teised [1997] ECR I-2549.

(12)  Erandi võib teha pangandussektoris antava päästmisabi puhul, et kõnealune krediidiasutus võiks ajutiselt jätkata pangandustegevust vastavalt usaldatavuse järelevalvet käsitlevatele jõus olevatele õigusaktidele (Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2000/12/EÜ (EÜT L 126, 26.5.2000, lk 1), liidetud Euroopa Majanduspiirkonna lepingu IX lisa punkti 14 ühiskomitee 1. oktoobri 2001 otsusega 15/2001 (EÜT L 117, 26.4.2001, lk 13, ja EMP lisa nr 22, 26.4.2001, lk 8)). Abi, mida ei anta punkti a tingimustele vastava laenu või laenugarantii kujul, peab igal juhul vastama päästmisabi üldpõhimõtetele ning see ei saa koosneda rahalistest struktuurimeetmetest, mis on seotud panga omavahenditega. Iga muud tüüpi abi, mis antakse punkti a tingimustele vastava laenu või laenugarantii kujul, võetakse arvesse siis, kui uuritakse ümberkorraldamiskava alusel võetavaid tasakaalustavaid meetmeid vastavalt punktidele 37–41.

(13)  Järelevalveamet võib arvesse võtta ka asjaolu, kas äriühing on keskmise suurusega või suurettevõte.

(14)  Mitmeid sektoreid hõlmav raamistik suurte investeerimisprojektide jaoks, peatükk 26A, vastuvõetud 18. detsembril 2002 (seni avaldamata), viimati muudetud 17.3.2004 (seni avaldamata).

(15)  Sellisel juhul lubab järelevalveamet abi vaid ümberkorralduste sotsiaalsete kulude leevendamiseks vastavalt jaotisele 16.3.2.6 ning keskkonnaabi saastatud alade puhastamiseks, mis võidakse maha jätta.

(16)  Vt punkt 6. See miinimumpanus ei tohi sisaldada abi. Nii on näiteks juhul, kui laenu korral on saadud intressitoetust või laenule on antud abielementidega valitsuse garantii.

(17)  Vt punkti 9 lõige c.

(18)  Määratletud komisjoni soovituses 2003/361/EÜ (ELT L 124, 20.5.2003, lk 36), liidetud Euroopa Majanduspiirkonna lepingusse EMP ühiskomitee 25. septembri 2004 otsusega 131/2004 (seni avaldamata). 31. detsembrini 2004 leiab vastava mõiste komisjoni soovitusest 96/280/EÜ (EÜT L 107, 30.4.1996, lk 4). Mõiste võib leida ka komisjoni 12. jaanuari 2001 määruse (EÜ) 70/2001, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes (EÜT L 10, 13.1.2001, lk 33) lisas 1, mis liideti Euroopa Majanduspiirkonna lepingu XV lisa punkti 1f EMP ühiskomitee 25. juuni 2002 otsusega 88/2002, millega muudeti Euroopa Majanduspiirkonna lepingu XV lisa (riigiabi) (EÜT L 266, 3.10.2002, lk 56 ja EMP lisa nr 49, 3.10.2002, lk 42).

(19)  Oma otsuses kohtuasja C-241/94 (Prantsusmaa v. komisjon [1996], ECR I-4551), (Kimberly Clark Sopalin) kohta kinnitas Euroopa Kohus, et Prantsusmaa siseriikliku tööhõivefondi kaudu Prantsusmaa ametiasutuste poolt oma äranägemisel teostatud rahastamine võis asetada teatavad ettevõtjad muudest ettevõtjatest soodsamasse olukorda, olles seega abi asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses. (Kohtuotsuses ei seatud kahtluse alla komisjoni järeldust, milles abi loeti ühisturuga kokkusobivaks.)

(20)  Teatamata jäetud abi osas võtab järelevalveamet oma analüüsis arvesse võimalust, et abi võidakse lugeda Euroopa Majanduspiirkonna lepinguga kokkusobivaks muu kui päästmis- või ümberkorraldamisabina.

(21)  Ettenägematuteks asjaoludeks loetakse selliseid asjaolusid, mida äriühingu juhtkonnal ei olnud ümberkorraldamiskava koostamisel võimalik kuidagi ette näha ning mis ei tulene äriühingu juhtkonna hooletusest ega eksimustest ega kontserni otsustest, millesse äriühing kuulub.

(22)  Vt EFTA järelevalveameti 14. juuli 2004 otsuse 195/04/COL (järelevalve- ja kohtulepingu 3. protokolli II osa artiklis 27 viidatud rakendussätete kohta) IIIA ja IIIB lisa (olemasoleva riigiabi standarditud aruande vorm). Seni avaldamata.

(23)  Euroopa Ühenduse majanduse tegevusalade statistiline klassifikaator, mille on avaldanud Euroopa Ühenduse Statistikaamet.

LISA

Valem (1) arvutamaks päästmisabi maksimaalsummat, mille puhul kohaldatakse lihtsustatud menetlust:

Valem põhineb äriühingu tegevustulemustel (EBIT – tulu enne intressi ja maksude mahaarvamist) abi andmisele/abist teatamisele eelneval aastal (mida tähistab t). Sellele on liidetud kulum. Saadud summale tuleb liita käibekapitali muutus. Käibekapitali muutus leitakse viimaste lõppenud aruandeperioodide käibevara ja käibekohustuste (2) vahena. Kui tegevustulemuse osas esineb reservatsioone, tuleb need selgelt välja tuua ning lõpptulemus ei tohi selliseid reservatsioone sisaldada.

Valemi eesmärk on äriühingu tegevuse negatiivse rahavoo määratlemine abitaotlemisele eelneval aastal (või abiandmisele eelneval aastal teatamata abi puhul). Pool sellest summast peaks võimaldama äriühingul tegevust jätkata kuue kuu kestel. Seega jagatakse valemi tulemus kahega.

Valemit saab rakendada vaid siis, kui tulemus on negatiivne.

Kui valemi tulem on positiivne, tuleb esitada üksikasjalik selgitus, mis näitab, et äriühingul on punktides 9–10 määratletud raskused.

Näide:

Päästmisabi ülemmäär = [– 12 + 2 + (– 30)]/2 = – 20 miljonit eurot

Kui tulemus on suurem kui 10 miljonit eurot, ei saa kasutada punktis 29 kirjeldatud lihtsustatud protseduuri. Selle piiri ületamisel peab EFTA riik esitama selgituse, kuidas on kindlaks määratud äriühingu tulevased rahavoovajadused ning päästmisabi suurus."

----

(1)  EBITile (tulu enne intresside ja maksude mahaarvamist taotlemiseelse aasta (t) raamatupidamise aastaaruande kohaselt) tuleb liita sama perioodi kulum ning käibekapitali muutus 2 aasta jooksul (aastal enne taotluse esitamist ja sellele eelnenud aastal), mis on jagatud kahega, et määrata kindlaks 6 kuu summa, st päästmisabi tavapärasel lubatud perioodil.

(2)  Käibevara: likviidsed vahendid, debitoorne võlgnevus (kliendi- ja võlgnikukontod), muu käibevara ja ettemakstud kulud, laovarud. Käibekohustused: rahaline võlgnevus, maksmisele kuuluvad kaubaarved (tarnijate ja võlausaldajate arved) ning muud käibekohustused, ettemakstud tulud, muud viitkohustused, maksukohustused.

----

Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaselt vastuvõetud aktid

----

NÕUKOGU ÜHINE SEISUKOHT 2005/304/ÜVJP,

12. aprill 2005,

mis käsitleb konfliktide ennetamist, ohjamist ja lahendamist Aafrikas ning millega tunnistatakse kehtetuks ühine seisukoht 2004/85/ÜVJP

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 15,

ning arvestades järgmist:

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA ÜHISE SEISUKOHA:

Artikkel 1

1.   EL toetab vägivaldsete konfliktide ennetamist, ohjamist ja lahendamist Aafrikas Aafrika sellealase suutlikkuse ja tegevusvahendite tugevdamise kaudu, eriti Aafrika Liidu, subregionaalsete organisatsioonide ja algatuste ning kodanikuühiskonna organisatsioonidega dialoogi arendamise ning nimetatud organisatsioonidele suurema toetuse osutamise kaudu. Sealjuures astub EL ka edaspidi samme tegevuse paremaks kooskõlastamiseks arvukate võimalike osalejate vahel, sealhulgas ühenduse ja tema liikmesriikide poolt võetavate meetmete täpsemaks kooskõlastamiseks, eelkõige EJKP tegevuskava (Aafrikas rahu ja julgeoleku toetamiseks) ning selle rakendamissuuniste raames.

2.   Eelkõige rakendab EL EJKP tegevuskava Aafrikas rahu ja julgeoleku toetamiseks, kooskõlas nõukogu poolt kinnitatud suunistega. Tuleb parandada liikmessriikide ja ühenduse toetuste koordineerimist ja uurida võimalusi sellise juhtimismehhanismi loomiseks, mis soodustaks liikmesriikide vabatahtlike panuste koondamist.

3.   Ülaltoodud eesmärgi saavutamiseks tugevdab EL oma suutlikkust kriisiohjamise ja konfliktide ennetamise valdkonnas ning peab veelgi tihendama koostööd ÜRO ning asjaomaste regionaalsete ja subregionaalsete organisatsioonidega. Kriisiohjamise alast koostööd ÜROga arendatakse kooskõlas ÜRO ja ELi 24. septembri 2003. aasta kriisiohjamise alase koostöö ühisdeklaratsiooniga ja selle rakendamise osana. Hoolimata oma veendumusest, et kriisiohjamise eest vastutab Aafrika ise, on EL ka tulevikus vajaduse korral valmis oma võimekusega osalema Aafrikas tekkivate kriiside ohjamises.

4.   Tunnistades, et edu antud valdkondades on ka Aafrika riikide jaoks vajalik eeltingimus terrorismiga tõhusaks toimetulekuks ning sellealase võitlusvõime loomiseks ja säilitamiseks, töötab EL välja konfliktide ennetamisele ja rahu tagamisele suunatud pikaajalised meetmed.

5.   Euroopa Liit töötab välja ennetava, tervikliku ja ühtse lähenemisviisi, mis moodustab ühise raamistiku ka üksikute liikmesriikide tegevusele. Osana sellest ja eesmärgiga parandada oma suutlikkust ennetavaks tegevuseks, jätkab eesistujariik peasekretäri/kõrge esindaja ja komisjoni abiga potentsiaalsete vägivaldsete konfliktide väljaselgitamiseks ja järelevalveks iga-aastaste ülevaadete koostamist ning konfliktide puhkemise või kordumise ärahoidmiseks vajalike lahendusvariantide esitamist.

Artikkel 2

Euroopa Liidu poliitika keskendub ennetava tegevuse abil vägivaldsete konfliktide puhkemise ja leviku ärahoidmisele ning samuti nende kordumise ärahoidmisele. Selles kontekstis hõlmab Euroopa Liidu tegevus:

Artikkel 3

Selleks, et paremini kaasa aidata konfliktide ohjamisele ja reageerida olemasolevatele kriisidele, võtab Euroopa Liit arvesse:

Artikkel 4

1.   EL püüab tugevdada oma toetust regionaalsetele kokkulepetele ja jõupingutustele konfliktide ennetamisel, suurendades selleks ettevõtjate vastutust, tugevdades õigusriiki, korraldades konfliktiennetuse alast väljaõpet, arendades suutlikkust muu hulgas poliitilise ja majandusliku analüüsi, varajase hoiatamise süsteemide ning läbirääkimis- ja vahendusoskuste alal, parandades rahvusvahelisi sanktsioneerimis- ja jõustamismehhanisme, töötades välja konflikte õhutavate majanduslike tegurite mõjutamise mehhanisme ning tugevdades nii regionaalsete organisatsioonide omavahelisi sidemeid kui ka sidemeid nende organisatsioonide ning kohalike, üleriigiliste ja regionaalsete valitsusväliste osalejate ning teiste rahvusvahelise üldsuse liikmete vahel. Ühisalgatuste väljatöötamiseks ja sünergia loomiseks kooskõlastavad ühendus ja liikmesriigid hoolikalt jõupingutusi oma regionaalsete ja subregionaalsete organisatsioonide toetamisel konfliktiennetuse valdkonnas, vajadusel ka ühisprogrammide kaudu.

2.   Euroopa Liit peab Aafrika Liitu konfliktide ennetamise, ohjamise ja lahendamise valdkonnas toetades ning sellealast koostööd tehes silmas pikaajalise partnerluse arendamist, ja seda eelkõige Kairo tippkohtumise järelmeetmete raames.

Artikkel 5

EL püüab:

Artikkel 6

1.   Euroopa Liit toetab pikas perspektiivis nii regionaalsel, subregionaalsel kui ka kahepoolsel tasandil Aafrika rahutagamisoperatsioonide alase suutlikkuse tugevdamist ning samuti Aafrika riikide suutlikkust kaasa aidata regionaalsele integratsioonile, rahule, julgeolekule ja arengule. Olenemata sellisest suutlikkuse tugevdamisest kaaluvad EL ja tema liikmesriigid juhtumipõhiselt oma jõudude saatmist Aafrikasse konfliktide ennetamiseks ja kriiside ohjamiseks, vastavalt Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni põhikirjale ja tihedas koostöös ÜRO tegevusega regioonis. Selliste kaalutluste puhul võetakse arvesse Euroopa Liidu kriisiohjamisvõimekuse alusel välja arendatud suutlikkuse ulatust, sealhulgas tsiviiltöötajate saatmist pikaajalistele rahutagamismissioonidele.

2.   Liikmesriigid ja komisjon vahetavad kooskõlastatuse parandamiseks ja sünergia arendamiseks teavet Aafrika rahutoetamisoperatsioonide alase suutlikkuse toetamiseks ette võetud igasuguse tegevuse kohta. Sellest teabest tehakse kokkuvõte käesoleva ühise seisukoha artiklis 14 sätestatud iga-aastase läbivaatamise käigus.

3.   Liikmesriigid ja komisjon peavad esmatähtsaks riigipõhiseid ja regionaalseid strateegiaid ning riskianalüüse. Riigipõhiste strateegiate väljatöötamisel võib kasutada standardiseeritud näitajaid ja ekspertrühmade abi. Riskianalüüsile ja riigipõhistele strateegiatele tuleks kasuks, kui rohkem kasutataks kohalikke teadmisi, sealhulgas teavet, mida on võimalik saada varajase hoiatamise ja riskianalüüsi alal välja õpetatud ekspertidelt.

4.   Liikmesriigid ja komisjon püüavad Aafrika rahutoetamisoperatsioonide alase võimekuse arendamise valdkonnas paremini kooskõlastada kahepoolseid meetmeid, mille eesmärgiks on toetada Aafrika Liitu ja Aafrika subregionaalseid organisatsioone, eelkõige Lääne-Aafrika riikide majandusühendust, Lõuna-Aafrika Arenguühendust ja Valitsustevahelist Arenguagentuuri, Kesk-Aafrika riikide majandusühendust ja Kesk-Aafrika Majandus- ja Valuutaühendust.

5.   Liikmesriigid ja komisjon kutsuvad üksteist või vajaduse korral eesistujariiki regulaarselt osa võtma õppustest ja seminaridest, mida nad korraldavad Aafrika rahutagamisvõimekuse tugevdamiseks.

6.   Huvitatud kolmandate isikutega, eeskätt Ameerika Ühendriikide, Kanada, Norra ja Jaapaniga, ning eriti nende riikidega peetava poliitilise dialoogi raames, püütakse kooskõlastada ja vahetada oma vastavat arengut soodustavaid meetmeid.

7.   EL püüab ka edaspidi parandada kõigi oma Aafrika rahutoetamisoperatsioonide alase võimekuse tugevdamisele suunatud tegevuse kooskõlastamist ÜROga ja eelkõige selle rahutagamisoperatsioonide osakonnaga.

8.   EL analüüsib, kuidas paremini koordineerida väljaõppe ja õppuste läbiviimist.

9.   EL kaalub teatavatel juhtudel sõltuvalt asjaoludest, kui on ette näha konkreetset kasu, suutlikkuse arendamise sihtprogrammide korraldamist oma nimel, kas eraldi või koostöös mõne liikmesriigi algatatud programmiga. Sellised meetmed võivad ulatuda mõne Aafrika organisatsiooni väiksearvulise vaatlejate missiooni kohalolekust ELi rahutagamisõppustel kuni mahukamate koolitusprogrammideni.

Artikkel 7

Liikmesriigid jätkavad relvaeksporti piiravat poliitikat, kohaldades täies ulatuses relvaeksporti käsitlevat Euroopa Liidu toimimisjuhendit. Tunnistades, et õigustatud julgeolekuvajadusi ületav relvade kättesaadavus ja relvavarude suurenemine võib olla ebastabiilsust soodustavaks teguriks, ning et ebaseadusliku relvakaubanduse ohjeldamine aitab oluliselt kaasa pingete vähendamisele ja leppimisprotsessidele, liikmesriigid ja komisjon:

Artikkel 8

1.   Euroopa Liit:

2.   Peale selle EL:

Artikkel 9

Konflikti eri faasides Euroopa Liit:

Artikkel 10

Tulenevalt vajadusest hoida konflikt tähelepanu keskpunktis isegi pärast selle teravuse vähenemist ning aidata kaasa komplekssemale ja süsteemsemale lähenemisele sõjajärgsetele olukordadele Aafrikas, Euroopa Liit:

Artikkel 11

Euroopa Liit annab hinnangu võimalikule koostööle kõnealuses valdkonnas riiklikul ja piirkondlikul tasandil pakkudes lahendusi ning kasutades mitmesuguseid vahendeid tegelemiseks usuliste rühmade radikaliseerumise ja nende rühmade terrorirühmitustesse värbamise vastuvõtlikkuse suhtega seotud probleemiga, konfliktide ennetamist ja rahu tagamist silmas pidades. EL võtab sellega seoses arvesse ELi ja Aafrika ministrite konverentsil Brüsselis (11. oktoobril 2001) vastu võetud ühisdeklaratsiooni terrorismi kohta ning ELi ja Aafrika ministrite konverentsil Ouagadougous (28. novembril 2002) vastu võetud ühisdeklaratsiooni terrorismi kohta.

Artikkel 12

EL tagab, et HIViga/AIDSiga võitlemine on konfliktide ennetamisele ja leevendamisele suunatud ELi strateegiate lahutamatuks koostisosaks. Tuleks intensiivistada Aafrika Liiduga selles küsimuses peetavat dialoogi, mis lähtub põhimõttest, et antud probleem on Aafrika enda vastutuses. Sellega seoses peab rahutoetusoperatsioonide abistamine hõlmama ka HIVi/AIDSi ohu teadvustamise ja HIVi/AIDSi ennetamisega seotud koolituse elemente kooskõlas ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1308, mis käsitleb HIVi/AIDSi ja rahvusvahelisi rahutagamisoperatsioone.

Artikkel 13

Nõukogu märgib, et komisjon kavatseb oma tegevusega toetada käesoleva ühise seisukoha eesmärkide ja prioriteetide saavutamist, kasutades selleks vajaduse korral asjakohaseid ühenduse meetmeid.

Artikkel 14

Käesolev ühine seisukoht vaadatakse eesistuja ettekande alusel ning peasekretäri/kõrge esindaja ja komisjoni osavõtul igal aastal uuesti läbi ning seda muudetakse vastavalt vajadusele.

Artikkel 15

Ühine seisukoht 2004/85/ÜVJP tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 16

Käesolev ühine seisukoht jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Artikkel 17

Käesolev ühine seisukoht avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Luxembourg, 12. aprill 2005

Nõukogu nimel

eesistuja

J.-C. JUNCKER

----

(1)ELT L 21, 28.1.2004, lk 25.

(2)EÜT L 191, 19.7.2002, lk 1.

(3)ELT L 150, 18.6.2003, lk 67.

----

Parandused

----

Komisjoni 21. septembri 2004. aasta direktiivi 2004/93/EÜ (millega muudetakse nõukogu direktiivi 76/768/EMÜ, et kohandada selle II ja III lisa tehnika arenguga) parandus

(Euroopa Liidu Teataja L 300, 25. september 2004)

Leheküljel 13 artiklis 2:

asendatakse:

“1.   Liikmesriigid rakendavad kõik vajalikud meetmed tagamaks, et alates 3 kuust pärast artikli 3 lõikes 1 toodud õigusja haldusnormide jõustumist ei lasta kosmeetikatooteid, mis ei vasta käesolevale direktiivile, turule ühendusesiseselt kindlaks määratud tootjate ega importijate poolt.”

järgmisega:

“1.   Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed tagamaks, et pärast 3 kuu möödumist artikli 3 lõikes 1 osutatud õigusnormide jõustumisest ei viiks ühenduse tootjad ega ühenduses asuvad importijad turule käesolevale direktiivile mittevastavaid kosmeetikatooteid.”

Leheküljel 24 viitenumbris 663:

asendatakse:

“(2RS,3RS)-3-(2-klorofenüül)-2-(4-fluorofenüül)[1H-1,2,4-triasool-1-üül)metüül]oksiraan (Cas No 106325-08-0)”

järgmisega:

“(2RS,3RS)-3-(2-klorofenüül)-2-(4-fluorofenüül)[1H-1,2,4-triasool-1-üül)metüül]oksiraan (CASi nr 133855-98-8).”

Leheküljel 36 viitenumbris 990:

asendatakse:

“4-aminoasobenseen, kui juuksevärvi komponent (CASi nr 60-09-3)”

järgmisega:

“4-aminoasobenseen (CASi nr 60-09-3).”

Leheküljel 39 viitenumbris 1073:

asendatakse:

“Klordaan, puhastatud (Cas No 57-74-9)”

järgmisega:

“Klordaan (CASi nr 57-74-9).”

Leheküljel 40 viitenumbris 1107:

asendatakse:

“Solvent yellow 14 (Cas No 842-07-9)”

järgmisega:

“C.I Solvent yellow 14 (CASi nr 842-07-9).”

Leheküljel 41 viitenumbris 1127:

asendatakse:

“Mineraalvill, välja arvatud see, mis on määratletud mujal selles lisas; [tehisklaas-(silikaat)-kiud mitmesuguseksotstarbeks, mille leelismetalli oksiidi ja leelismuldmetalli oksiidi (Na2O + K2O + CaO + MgO + BaO) sisaldus on suurem kui 18 % (massi järgi)] (EC No 406-230-1)”

järgmisega:

“Mineraalvill, välja arvatud see, mis on määratletud mujal selles lisas; [tehisklaas-(silikaat)-kiud mitmesuguseks otstarbeks, mille leelismetalli oksiidi ja leelismuldmetalli oksiidi (Na2O + K2O + CaO + MgO + BaO) sisaldus on suurem kui 18 % (massi järgi)].”

Leheküljel 41 viitenumbris 1128:

asendatakse:

“Atsetofenooni, formaldehüüdi, tsükloheksüülamiini, metanooli ja äädikhappe reaktsiooniproduktid”

järgmisega:

“Atsetofenooni, formaldehüüdi, tsükloheksüülamiini, metanooli ja äädikhappe reaktsiooniproduktid’ (EC nr 406-230-1).”

Leheküljel 41 viitenumbris 1131:

asendatakse:

“Trinaatriumbis(7-atseetamido-2-(4-nitro-2-oksidofenüülaso)-3-sulfonaato-1-naftolaato)kromaat(1-)”

järgmisega:

“Trinaatriumbis(7-atseetamido-2-(4-nitro-2-oksidofenüülaso)-3-sulfonaato-1-naftolaato)kromaat(1-) (EC nr 400-810-8).”

Leheküljel 41 viitenumbris 1132:

asendatakse:

“4-allüül-2,6-bis(2,3-epoksüpropüül)fenooli, 4-allüül-6-(3-(6-(3-(6-(3-(4-allüül-2,6-bis(2,3-epoksüpropüül)fenoksü)-2-hüdroksüpropüül)-4-allüül-2-(2,3-epoksüpropüül)fenoksü)-2-hüdroksüpropüül)-4-allüül-2-(2,3-epoksüpropüül) fenoksü-2-hüdroksüpropüül-2-(2,3-epoksüpropüül)fenooli, 4-allüül-6-(3-(4-allüül-2,6-bis(2,3-epoksüpropüül) fenoksü)-2-hüdroksüpropüül)-2-(2,3-epoksüpropüül)fenoksü)fenooli ja 4-allüül-6-(3-(6-(3-(4-allüül-2,6-bis(2,3-epoksüpropüül)fenoksü)-2-hüdroksüpropüül)-4-allüül-2-(2,3- poksüpropüül)fenoksü)-2-hüdroksüpropüül)- 2-(2,3-epoksüpropüül)fenooli segu.”

järgmisega:

“4-allüül-2,6-bis(2,3-epoksüpropüül)fenooli, 4-allüül-6-(3-(6-(3-(6-(3-(4-allüül-2,6-bis(2,3-epoksüpropüül)fenoksü)-2-hüdroksüpropüül)-4-allüül-2-(2,3-epoksüpropüül)fenoksü)-2-hüdroksüpropüül)-4-allüül-2-(2,3-epoksüpropüül) fenoksü-2-hüdroksüpropüül-2-(2,3-epoksüpropüül)fenooli, 4-allüül-6-(3-(4-allüül-2,6-bis(2,3-epoksüpropüül) fenoksü)-2-hüdroksüpropüül)-2-(2,3-epoksüpropüül)fenoksü)fenooli ja 4-allüül-6-(3-(6-(3-(4-allüül-2,6-bis(2,3-epoksüpropüül)fenoksü)-2-hüdroksüpropüül)-4-allüül-2-(2,3- poksüpropüül)fenoksü)-2-hüdroksüpropüül)- 2-(2,3-epoksüpropüül)fenooli segu (EC nr 417-470-1)”.

----