# Euroopan unionin L 104/23.

| | ISSN 1725-261X |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 104 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 48. vuosikerta23. huhtikuu 2005 |

ISSN 1725-261X

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 104

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

48. vuosikerta23. huhtikuu 2005

---

| Sisältö | | I   Säädökset, jotka on julkaistava | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Komission asetus (EY) N:o 625/2005, annettu 22 päivänä huhtikuuta 2005, tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi | 1 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 626/2005, annettu 22 päivänä huhtikuuta 2005, voin ostojen keskeyttämisestä tietyissä jäsenvaltioissa | 3 |
| | * | Komission asetus (EY) N:o 627/2005, annettu 22 päivänä huhtikuuta 2005, viljellyn lohen tuonnin vastaisista lopullisista suojatoimenpiteistä annetun asetuksen (EY) N:o 206/2005 kumoamisesta | 4 |
| | * | Komission asetus (EY) N:o 628/2005, annettu 22 päivänä huhtikuuta 2005, Norjasta peräisin olevan viljellyn lohen tuontia koskevan väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta | 5 |

Sisältö

I   Säädökset, jotka on julkaistava

Sivu

Komission asetus (EY) N:o 625/2005, annettu 22 päivänä huhtikuuta 2005, tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

1

Komission asetus (EY) N:o 626/2005, annettu 22 päivänä huhtikuuta 2005, voin ostojen keskeyttämisestä tietyissä jäsenvaltioissa

3

*

Komission asetus (EY) N:o 627/2005, annettu 22 päivänä huhtikuuta 2005, viljellyn lohen tuonnin vastaisista lopullisista suojatoimenpiteistä annetun asetuksen (EY) N:o 206/2005 kumoamisesta

4

*

Komission asetus (EY) N:o 628/2005, annettu 22 päivänä huhtikuuta 2005, Norjasta peräisin olevan viljellyn lohen tuontia koskevan väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta

5

| | | II   Säädökset, joita ei tarvitse julkaista |
| --- | --- | --- |
| | | Neuvosto |
| | * | Neuvoston päätös, tehty 14 päivänä huhtikuuta 2005, Guinean tasavallan kanssa käytyjen Cotonoun sopimuksen 96 artiklassa tarkoitettujen neuvottelujen päättämisestä | 33 |
| | | Komissio |
| | * | Komission päätös, tehty 26 päivänä helmikuuta 2005, Yhdistyneen kuningaskunnan neuvoston asetuksen (EY) N:o 2371/2002 9 artiklan nojalla esittämästä kalavarojen säilyttämistä ja kestävää hyödyntämistä yhteisessä kalastuspolitiikassa koskevasta pyynnöstä
  (tiedoksiannettu numerolla K(2005) 411) | 37 |
| | * | Komission päätös, tehty 21 päivänä huhtikuuta 2005, veden päällä tai vedessä käytettäviä kelluvia vapaa-ajan tuotteita koskevilta eurooppalaisilta standardeilta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/95/EY nojalla edellytettävistä turvallisuusvaatimuksista
  (tiedoksiannettu numerolla K(2005) 1209)

   (
  1
  ) | 39 |
| | | Euroopan yhteisöjen siirtotyöläisten sosiaaliturvan hallintotoimikunta |
| | * | Päätös N:o 200, tehty 15 päivänä joulukuuta 2004, siirtotyöläisten sosiaaliturvan hallintotoimikunnan perustaman tietojenkäsittelyn teknisen toimikunnan toimintatavoista ja kokoonpanosta (
  1
  ) | 42 |

II   Säädökset, joita ei tarvitse julkaista

Neuvosto

*

Neuvoston päätös, tehty 14 päivänä huhtikuuta 2005, Guinean tasavallan kanssa käytyjen Cotonoun sopimuksen 96 artiklassa tarkoitettujen neuvottelujen päättämisestä

33

Komissio

*

Komission päätös, tehty 26 päivänä helmikuuta 2005, Yhdistyneen kuningaskunnan neuvoston asetuksen (EY) N:o 2371/2002 9 artiklan nojalla esittämästä kalavarojen säilyttämistä ja kestävää hyödyntämistä yhteisessä kalastuspolitiikassa koskevasta pyynnöstä
  (tiedoksiannettu numerolla K(2005) 411)

(tiedoksiannettu numerolla K(2005) 411)

37

*

Komission päätös, tehty 21 päivänä huhtikuuta 2005, veden päällä tai vedessä käytettäviä kelluvia vapaa-ajan tuotteita koskevilta eurooppalaisilta standardeilta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/95/EY nojalla edellytettävistä turvallisuusvaatimuksista
  (tiedoksiannettu numerolla K(2005) 1209)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla K(2005) 1209)

1

39

Euroopan yhteisöjen siirtotyöläisten sosiaaliturvan hallintotoimikunta

*

Päätös N:o 200, tehty 15 päivänä joulukuuta 2004, siirtotyöläisten sosiaaliturvan hallintotoimikunnan perustaman tietojenkäsittelyn teknisen toimikunnan toimintatavoista ja kokoonpanosta (
  1
  )

1

42

| | | Oikaisuja |
| --- | --- | --- |
| | * | Oikaistaan komission asetus (EY) N:o 607/2005, annettu 18 päivänä huhtikuuta 2005, tiettyjen rajoittavien toimenpiteiden käyttöönotosta entisen Jugoslavian alueen kansainvälisen rikostuomioistuimen toimeksiannon tehokkaan täytäntöönpanon tukemiseksi annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1763/2004 muuttamisesta neljännen kerran (EUVL L 100, 20.4.2005) | 46 |

Oikaisuja

*

Oikaistaan komission asetus (EY) N:o 607/2005, annettu 18 päivänä huhtikuuta 2005, tiettyjen rajoittavien toimenpiteiden käyttöönotosta entisen Jugoslavian alueen kansainvälisen rikostuomioistuimen toimeksiannon tehokkaan täytäntöönpanon tukemiseksi annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1763/2004 muuttamisesta neljännen kerran (EUVL L 100, 20.4.2005)

46

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

I Säädökset, jotka on julkaistava

| 23.4.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 104/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 104/1

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 625/2005,

annettu 22 päivänä huhtikuuta 2005,

tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon hedelmien ja vihannesten tuontijärjestelmän soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 21 päivänä joulukuuta 1994 annetun komission asetuksen (EY) N:o 3223/94 (1) ja erityisesti sen 4 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksessa (EY) N:o 3223/94 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten mukaisesti komission vahvistamista kolmansien maiden tuonnin kiinteiden arvojen perusteista liitteissä määriteltävien tuotteiden ja ajanjaksojen osalta. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksessa (EY) N:o 3223/94 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten mukaisesti komission vahvistamista kolmansien maiden tuonnin kiinteiden arvojen perusteista liitteissä määriteltävien tuotteiden ja ajanjaksojen osalta.

| (2) | Edellä mainittujen perusteiden mukaisesti tuonnin kiinteät arvot on vahvistettava tämän asetuksen liitteessä esitetylle tasolle, |
| --- | --- |

(2)

Edellä mainittujen perusteiden mukaisesti tuonnin kiinteät arvot on vahvistettava tämän asetuksen liitteessä esitetylle tasolle,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EY) N:o 3223/94 4 artiklassa tarkoitetut tuonnin kiinteät arvot vahvistetaan liitteessä olevassa taulukossa merkityllä tavalla.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 23 päivänä huhtikuuta 2005.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 22 päivänä huhtikuuta 2005.

Komission puolesta

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EYVL L 337, 24.12.1994, s. 66. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1947/2002 (EYVL L 299, 1.11.2002, s. 17).

1

---

LIITE

tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi 22 päivänä huhtikuuta 2005 annettuun komission asetukseen

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-koodi | Kolmannen maan koodi (1) | Tuonnin kiinteä arvo |
| 0702 00 00 | 052 | 112,8 |
| 204 | 98,4 |
| 212 | 118,7 |
| 624 | 168,0 |
| 999 | 124,5 |
| 0707 00 05 | 052 | 139,7 |
| 204 | 60,1 |
| 999 | 99,9 |
| 0709 90 70 | 052 | 100,3 |
| 204 | 32,6 |
| 999 | 66,5 |
| 0805 10 20 | 052 | 50,6 |
| 204 | 46,8 |
| 212 | 56,8 |
| 220 | 48,5 |
| 400 | 51,4 |
| 624 | 59,0 |
| 999 | 52,2 |
| 0805 50 10 | 052 | 42,8 |
| 388 | 67,6 |
| 400 | 58,9 |
| 528 | 64,2 |
| 624 | 62,2 |
| 999 | 59,1 |
| 0808 10 80 | 388 | 86,3 |
| 400 | 128,6 |
| 404 | 108,7 |
| 508 | 69,7 |
| 512 | 74,2 |
| 524 | 68,1 |
| 528 | 63,1 |
| 720 | 81,7 |
| 804 | 104,1 |
| 999 | 87,2 |
| 0808 20 50 | 388 | 83,7 |
| 512 | 66,3 |
| 528 | 67,0 |
| 720 | 32,9 |
| 999 | 62,5 |

(EUR/100 kg)

CN-koodi

Kolmannen maan koodi (1)

Tuonnin kiinteä arvo

0702 00 00

052

112,8

204

98,4

212

118,7

624

168,0

999

124,5

0707 00 05

052

139,7

204

60,1

999

99,9

0709 90 70

052

100,3

204

32,6

999

66,5

0805 10 20

052

50,6

204

46,8

212

56,8

220

48,5

400

51,4

624

59,0

999

52,2

0805 50 10

052

42,8

388

67,6

400

58,9

528

64,2

624

62,2

999

59,1

0808 10 80

388

86,3

400

128,6

404

108,7

508

69,7

512

74,2

524

68,1

528

63,1

720

81,7

804

104,1

999

87,2

0808 20 50

388

83,7

512

66,3

528

67,0

720

32,9

999

62,5

---

(1)  Komission asetuksessa (EY) N:o 2081/2003 (EUVL L 313, 28.11.2003, s. 11) vahvistettu maanimikkeistö. Koodi ”999” tarkoittaa ”muuta alkuperää”.

---

| 23.4.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 104/3 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 104/3

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 626/2005,

annettu 22 päivänä huhtikuuta 2005,

voin ostojen keskeyttämisestä tietyissä jäsenvaltioissa

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon maito- ja maitotuotealan yhteisestä markkinajärjestelystä 17 päivänä toukokuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1255/1999 (1),

ottaa huomioon neuvoston asetuksen (EY) N:o 1255/1999 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä voin ja kerman markkinoiden interventiotoimenpiteiden osalta 16 päivänä joulukuuta 1999 annetun komission asetuksen (EY) N:o 2771/1999 (2) ja erityisesti sen 2 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (EY) N:o 2771/1999 2 artiklassa säädetään, että komissio aloittaa ostot jäsenvaltiossa heti, kun se on todennut, että markkinahinta on kahden peräkkäisen viikon ajan ollut kyseisessä jäsenvaltiossa alle 92 prosenttia interventiohinnasta, ja että se keskeyttää tällaiset ostot jäsenvaltiossa heti, kun markkinahinta on kahden peräkkäisen viikon ajan ollut kyseisessä jäsenvaltiossa vähintään 92 prosenttia interventiohinnasta. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (EY) N:o 2771/1999 2 artiklassa säädetään, että komissio aloittaa ostot jäsenvaltiossa heti, kun se on todennut, että markkinahinta on kahden peräkkäisen viikon ajan ollut kyseisessä jäsenvaltiossa alle 92 prosenttia interventiohinnasta, ja että se keskeyttää tällaiset ostot jäsenvaltiossa heti, kun markkinahinta on kahden peräkkäisen viikon ajan ollut kyseisessä jäsenvaltiossa vähintään 92 prosenttia interventiohinnasta.

| (2) | Viimeisin luettelo jäsenvaltioista, joissa interventio on keskeytetty, vahvistetaan komission asetuksessa (EY) N:o 592/2005 (3). Luettelo on mukautettava Slovakian ja Yhdistyneen kuningaskunnan asetuksen (EY) N:o 2771/1999 8 artiklan mukaisesti ilmoittamien uusien markkinahintojen huomioon ottamiseksi. Selkeyden vuoksi luettelo olisi korvattava ja asetus (EY) N:o 592/2005 kumottava, |
| --- | --- |

(2)

Viimeisin luettelo jäsenvaltioista, joissa interventio on keskeytetty, vahvistetaan komission asetuksessa (EY) N:o 592/2005 (3). Luettelo on mukautettava Slovakian ja Yhdistyneen kuningaskunnan asetuksen (EY) N:o 2771/1999 8 artiklan mukaisesti ilmoittamien uusien markkinahintojen huomioon ottamiseksi. Selkeyden vuoksi luettelo olisi korvattava ja asetus (EY) N:o 592/2005 kumottava,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EY) N:o 1255/1999 6 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut voin ostot keskeytetään Belgiassa, Tanskassa, Kyproksessa, Unkarissa, Maltassa, Kreikassa, Luxemburgissa, Alankomaissa, Itävallassa, Sloveniassa, Suomessa a ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa.

2 artikla

Kumotaan asetus (EY) N:o 592/2005.

3 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 23 päivänä huhtikuuta 2005.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 22 päivänä huhtikuuta 2005.

Komission puolesta

Mariann FISCHER BOEL

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 160, 26.6.1999, s. 48. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 186/2004 (EUVL L 29, 3.2.2004, s. 6).

1

(2)  EYVL L 333, 24.12.1999, s. 11. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2250/2004 (EUVL L 381, 28.12.2004, s. 25).

2

(3)  EUVL L 98, 16.4.2005, s. 19.

3

---

| 23.4.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 104/4 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 104/4

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 627/2005,

annettu 22 päivänä huhtikuuta 2005,

viljellyn lohen tuonnin vastaisista lopullisista suojatoimenpiteistä annetun asetuksen (EY) N:o 206/2005 kumoamisesta

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon tuontiin sovellettavasta yhteisestä järjestelmästä ja asetuksen (EY) N:o 518/94 kumoamisesta 22 päivänä joulukuuta 1994 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 3285/94 (1), ja erityisesti sen 21 artiklan 2 kohdan b alakohdan,

ottaa huomioon tiettyjen kolmansien maiden tuontiin sovellettavasta yhteisestä menettelystä ja asetusten (ETY) N:o 1765/82, (ETY) N:o 1766/82 ja (ETY) N:o 3420/83 kumoamisesta 7 päivänä maaliskuuta 1994 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 519/94 (2) ja erityisesti sen 18 artiklan 2 kohdan b alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komissio pani vireille viljellyn lohen tuontia yhteisöön koskevan suojatoimenpidetutkimuksen 6 päivänä maaliskuuta 2004. Komissio toteutti komission asetuksella (EY) N:o 206/2005 (3) lopulliset suojatoimenpiteet 4 päivänä helmikuuta 2005. |
| --- | --- |

(1)

Komissio pani vireille viljellyn lohen tuontia yhteisöön koskevan suojatoimenpidetutkimuksen 6 päivänä maaliskuuta 2004. Komissio toteutti komission asetuksella (EY) N:o 206/2005 (3) lopulliset suojatoimenpiteet 4 päivänä helmikuuta 2005.

| (2) | Komissio pani vireille Norjasta peräisin olevan viljellyn lohen tuontia koskevan polkumyyntitutkimuksen 23 päivänä lokakuuta 2004. Komissio toteutti komission asetuksella (EY) N:o 628/2005 (4) väliaikaiset polkumyynnin vastaiset toimenpiteet 22 päivänä huhtikuuta 2005. |
| --- | --- |

(2)

Komissio pani vireille Norjasta peräisin olevan viljellyn lohen tuontia koskevan polkumyyntitutkimuksen 23 päivänä lokakuuta 2004. Komissio toteutti komission asetuksella (EY) N:o 628/2005 (4) väliaikaiset polkumyynnin vastaiset toimenpiteet 22 päivänä huhtikuuta 2005.

| (3) | Lopulliset suojatoimenpiteet toteutettiin viljellyn lohen tuontia vastaan sen alkuperästä riippumatta vuosia 2000–2003 koskevan tutkimuksen perusteella. Komissio määritti alustavasti, että tuonti Norjasta kasvoi jatkuvasti 1 päivän lokakuuta 2003 ja 30 päivän syyskuuta 2004 välisenä aikana ja että kyseessä on vahingollinen polkumyynti, ja tämän jälkeen se toteutti Norjasta peräisin olevan viljellyn lohen tuontiin sovellettavat väliaikaiset polkumyynnin vastaiset toimenpiteet. |
| --- | --- |

(3)

Lopulliset suojatoimenpiteet toteutettiin viljellyn lohen tuontia vastaan sen alkuperästä riippumatta vuosia 2000–2003 koskevan tutkimuksen perusteella. Komissio määritti alustavasti, että tuonti Norjasta kasvoi jatkuvasti 1 päivän lokakuuta 2003 ja 30 päivän syyskuuta 2004 välisenä aikana ja että kyseessä on vahingollinen polkumyynti, ja tämän jälkeen se toteutti Norjasta peräisin olevan viljellyn lohen tuontiin sovellettavat väliaikaiset polkumyynnin vastaiset toimenpiteet.

| (4) | Norjasta tuotavan viljellyn lohen osuus oli 30 päivää syyskuuta 2004 edeltäneen vuoden aikana noin 60 prosenttia yhteisön markkinoista ja noin 75 prosenttia yhteisöön tulevasta kokonaistuonnista. Komissio toteaa asetuksessa (EY) N:o 206/2005, että tuonnin huomattavalla kasvulla oli tuhoisa vaikutus yhteisön tuottajien kannattavuuteen, sillä se aiheutti hintojen alenemisen. Norjasta peräisin olevan viljellyn lohen tuontiin sovellettavat väliaikaiset polkumyynnin vastaiset toimenpiteet poistaisivat tällaisen tuonnin hintoihin vaikuttavat epäterveet tekijät. Toimenpiteiden voidaan myös olettaa hidastavan yhteisön tärkeimmästä tuontilähteestä Norjasta peräisin olevan tuonnin määrällistä kasvua. Tästä syystä katsotaan tapauksen erityispiirteiden vuoksi, että polkumyynnin vastaiset toimenpiteet riittävät korjaamaan yhteisön tuotannonalalle aiheutuvan vahingon eikä suojatoimenpiteitä ole enää syytä soveltaa vaan ne olisi kumottava, kun polkumyynnin vastaiset toimenpiteet tulevat voimaan, |
| --- | --- |

(4)

Norjasta tuotavan viljellyn lohen osuus oli 30 päivää syyskuuta 2004 edeltäneen vuoden aikana noin 60 prosenttia yhteisön markkinoista ja noin 75 prosenttia yhteisöön tulevasta kokonaistuonnista. Komissio toteaa asetuksessa (EY) N:o 206/2005, että tuonnin huomattavalla kasvulla oli tuhoisa vaikutus yhteisön tuottajien kannattavuuteen, sillä se aiheutti hintojen alenemisen. Norjasta peräisin olevan viljellyn lohen tuontiin sovellettavat väliaikaiset polkumyynnin vastaiset toimenpiteet poistaisivat tällaisen tuonnin hintoihin vaikuttavat epäterveet tekijät. Toimenpiteiden voidaan myös olettaa hidastavan yhteisön tärkeimmästä tuontilähteestä Norjasta peräisin olevan tuonnin määrällistä kasvua. Tästä syystä katsotaan tapauksen erityispiirteiden vuoksi, että polkumyynnin vastaiset toimenpiteet riittävät korjaamaan yhteisön tuotannonalalle aiheutuvan vahingon eikä suojatoimenpiteitä ole enää syytä soveltaa vaan ne olisi kumottava, kun polkumyynnin vastaiset toimenpiteet tulevat voimaan,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

Ainoa artikla

Kumotaan asetus (EY) N:o 206/2005.

Tämä asetus tulee voimaan 27 päivänä huhtikuuta 2005.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 22 päivänä huhtikuuta 2005.

Komission puolesta

Peter MANDELSON

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 349, 31.12.1994, s. 53. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2200/2004 (EUVL L 374, 22.12.2004, s. 1).

1

(2)  EYVL L 67, 10.3.1994, s. 89. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 427/2003 (EUVL L 65, 8.3.2003, s. 1).

2

(3)  EUVL L 33, 5.2.2005, s. 8.

3

(4)  Ks. tämän virallisen lehden sivu 5.

4

---

| 23.4.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 104/5 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 104/5

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 628/2005,

annettu 22 päivänä huhtikuuta 2005,

Norjasta peräisin olevan viljellyn lohen tuontia koskevan väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 22 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 7 artiklan,

on kuullut neuvoa-antavaa komiteaa,

sekä katsoo seuraavaa:

1.   MENETTELY

1.1   Kumotut toimenpiteet

| (1) | Komissio pani 6 päivänä maaliskuuta 2004 vireille neuvoston asetusten (EY) N:o 3285/94 (2) ja (EY) N:o 519/94 (3) mukaisen suojatoimenpidetutkimuksen viljellyn lohen tuonnista. Komissio toteutti 5 päivänä helmikuuta 2005 asetuksella (EY) N:o 206/2005 (4) lopulliset suojatoimenpiteet, jotka otettiin käyttöön tariffikiintiöinä ja vähimmäistuontihintoina. Lopullisia suojatoimenpiteitä sovelletaan 6 päivästä helmikuuta 2005 alkaen, ja niitä lievennetään asteittain toimenpiteiden voimassaoloaikana. Komissio kumosi 23 päivänä huhtikuuta 2005 komission asetuksen (EY) N:o 206/2005 komission asetuksella (EY) N:o 627/2005 (5). |
| --- | --- |

(1)

Komissio pani 6 päivänä maaliskuuta 2004 vireille neuvoston asetusten (EY) N:o 3285/94 (2) ja (EY) N:o 519/94 (3) mukaisen suojatoimenpidetutkimuksen viljellyn lohen tuonnista. Komissio toteutti 5 päivänä helmikuuta 2005 asetuksella (EY) N:o 206/2005 (4) lopulliset suojatoimenpiteet, jotka otettiin käyttöön tariffikiintiöinä ja vähimmäistuontihintoina. Lopullisia suojatoimenpiteitä sovelletaan 6 päivästä helmikuuta 2005 alkaen, ja niitä lievennetään asteittain toimenpiteiden voimassaoloaikana. Komissio kumosi 23 päivänä huhtikuuta 2005 komission asetuksen (EY) N:o 206/2005 komission asetuksella (EY) N:o 627/2005 (5).

1.2   Menettelyn aloittaminen

| (2) | Suojatoimenpidetutkimuksen ollessa käynnissä EU Salmon Producers' Group, jäljempänä ’valituksen tekijä’, joka tuottaa pääosan viljellystä lohesta yhteisössä, teki 8 päivänä syyskuuta 2004 valituksen Norjasta peräisin olevan viljellyn lohen tuonnista. |
| --- | --- |

(2)

Suojatoimenpidetutkimuksen ollessa käynnissä EU Salmon Producers' Group, jäljempänä ’valituksen tekijä’, joka tuottaa pääosan viljellystä lohesta yhteisössä, teki 8 päivänä syyskuuta 2004 valituksen Norjasta peräisin olevan viljellyn lohen tuonnista.

| (3) | Valituksessa esitetty näyttö kyseisen tuotteen polkumyynnistä ja siitä aiheutuneesta merkittävästä vahingosta katsottiin riittäväksi perustelemaan menettelyn aloittaminen. |
| --- | --- |

(3)

Valituksessa esitetty näyttö kyseisen tuotteen polkumyynnistä ja siitä aiheutuneesta merkittävästä vahingosta katsottiin riittäväksi perustelemaan menettelyn aloittaminen.

| (4) | Menettely aloitettiin 23 päivänä lokakuuta 2004, kun aloittamista koskeva ilmoitus julkaistiin (6). |
| --- | --- |

(4)

Menettely aloitettiin 23 päivänä lokakuuta 2004, kun aloittamista koskeva ilmoitus julkaistiin (6).

1.3   Tutkimusajanjakso

| (5) | Polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva tutkimus koski 1 päivän lokakuuta 2003 ja 30 päivän syyskuuta 2004 välistä aikaa, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. Vahinkoa koskevaan arvioon vaikuttavia kehityssuuntauksia varten komissio tarkasteli tietoja, jotka koskivat 1 päivän tammikuuta 2001 ja 30 päivän syyskuuta 2004 välistä aikaa, jäljempänä ’tarkastelujakso’. Hinnan alittavuutta, viitehinnan alittavuutta ja vahingon korjaavaa tasoa koskevien päätelmien teon perustana ollut ajanjakso on sama kuin edellä mainittu tutkimusajanjakso. |
| --- | --- |

(5)

Polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva tutkimus koski 1 päivän lokakuuta 2003 ja 30 päivän syyskuuta 2004 välistä aikaa, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. Vahinkoa koskevaan arvioon vaikuttavia kehityssuuntauksia varten komissio tarkasteli tietoja, jotka koskivat 1 päivän tammikuuta 2001 ja 30 päivän syyskuuta 2004 välistä aikaa, jäljempänä ’tarkastelujakso’. Hinnan alittavuutta, viitehinnan alittavuutta ja vahingon korjaavaa tasoa koskevien päätelmien teon perustana ollut ajanjakso on sama kuin edellä mainittu tutkimusajanjakso.

1.4   Menettelyn osapuolet

| (6) | Komissio ilmoitti virallisesti menettelyn aloittamisesta valituksen tekijälle, norjalaisille tuottajille, kauppiaille, tuojille, tavarantoimittajille sekä käyttäjille ja järjestöille, joita asian tiedettiin koskevan, ja Norjan edustajille. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää tulla kuulluiksi aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa. |
| --- | --- |

(6)

Komissio ilmoitti virallisesti menettelyn aloittamisesta valituksen tekijälle, norjalaisille tuottajille, kauppiaille, tuojille, tavarantoimittajille sekä käyttäjille ja järjestöille, joita asian tiedettiin koskevan, ja Norjan edustajille. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää tulla kuulluiksi aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa.

| (7) | Komissio hankki ja tarkasti kaikki polkumyynnin, siitä johtuvan vahingon ja yhteisön edun alustavaa määrittämistä varten tarpeellisina pitämänsä tiedot. Komissio lähetti tätä varten kyselylomakkeet kaikille osapuolille, joita asian tiedettiin koskevan, ja kaikille muille viejille, jotka ilmoittautuivat menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa. Seuraavat asianomaiset osapuolet tekivät yhteistyötä komission kanssa ja esittivät näkökantansa: 102 norjalaista viejää ja kauppiasta, 24 yhteisön tuottajaa, yksi yhteisön tuottajia edustava järjestö, 15 tuojaa/käyttäjää/jalostajaa, neljä käyttäjiä edustavaa järjestöä, yksi kuluttajia edustava järjestö ja kaksi tavarantoimittajaa. Tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien yritysten toimitiloihin:






  a) | Yhteisön tuottajat:







  — | Celtic Atlantic Salmon Ltd (Killary), Renvyle, Co Galway, Irlanti |
| --- | --- | --- | --- |

(7)

Komissio hankki ja tarkasti kaikki polkumyynnin, siitä johtuvan vahingon ja yhteisön edun alustavaa määrittämistä varten tarpeellisina pitämänsä tiedot. Komissio lähetti tätä varten kyselylomakkeet kaikille osapuolille, joita asian tiedettiin koskevan, ja kaikille muille viejille, jotka ilmoittautuivat menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa. Seuraavat asianomaiset osapuolet tekivät yhteistyötä komission kanssa ja esittivät näkökantansa: 102 norjalaista viejää ja kauppiasta, 24 yhteisön tuottajaa, yksi yhteisön tuottajia edustava järjestö, 15 tuojaa/käyttäjää/jalostajaa, neljä käyttäjiä edustavaa järjestöä, yksi kuluttajia edustava järjestö ja kaksi tavarantoimittajaa. Tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien yritysten toimitiloihin:

a)

Yhteisön tuottajat:

—

Celtic Atlantic Salmon Ltd (Killary), Renvyle, Co Galway, Irlanti

| — | Hoove Salmon Ltd, Whiteness Shetland, Yhdistynyt kuningaskunta |
| --- | --- |

—

Hoove Salmon Ltd, Whiteness Shetland, Yhdistynyt kuningaskunta

| — | Loch Duart Ltd, Scourie By Lairg, Sutherland, Skotlanti, Yhdistynyt kuningaskunta |
| --- | --- |

—

Loch Duart Ltd, Scourie By Lairg, Sutherland, Skotlanti, Yhdistynyt kuningaskunta

| — | Orkney Sea Farms Ltd. Glasgow, Yhdistynyt kuningaskunta |
| --- | --- |

—

Orkney Sea Farms Ltd. Glasgow, Yhdistynyt kuningaskunta

| — | West Minch Salmon Ltd, Sidinish Salmon Ltd, Benbecula, Western Isles, Yhdistynyt kuningaskunta |
| --- | --- |

—

West Minch Salmon Ltd, Sidinish Salmon Ltd, Benbecula, Western Isles, Yhdistynyt kuningaskunta

| — | Wester Ross Salmon, Inverness, Yhdistynyt kuningaskunta |
| --- | --- |

—

Wester Ross Salmon, Inverness, Yhdistynyt kuningaskunta

| b) | Viejät







  — | Marine Harvest Bolga AS, N-8158 Bolga, Norja |
| --- | --- | --- |

b)

Viejät

—

Marine Harvest Bolga AS, N-8158 Bolga, Norja

| — | Fjord Seafood Norway AS, Toftsundet, N-8900 Brønnøysund, Norja |
| --- | --- |

—

Fjord Seafood Norway AS, Toftsundet, N-8900 Brønnøysund, Norja

| — | Pan Fish Norway AS, Grimmergata 5, N-6002 Ålesund, Norja |
| --- | --- |

—

Pan Fish Norway AS, Grimmergata 5, N-6002 Ålesund, Norja

| — | Stolt Sea Farm AS, Postboks 370, Sentrum, N-0102, Oslo, Norja |
| --- | --- |

—

Stolt Sea Farm AS, Postboks 370, Sentrum, N-0102, Oslo, Norja

| — | Follalaks AS, N-8286 Nordfold, Norja |
| --- | --- |

—

Follalaks AS, N-8286 Nordfold, Norja

| — | Nordlaks Oppdrett AS, Boks 224, N-8455 Stokmarknes, Norja |
| --- | --- |

—

Nordlaks Oppdrett AS, Boks 224, N-8455 Stokmarknes, Norja

| — | Hydrotech AS, Bentnesveien 50, N-6512 Kristiansund, Norja |
| --- | --- |

—

Hydrotech AS, Bentnesveien 50, N-6512 Kristiansund, Norja

| — | Grieg Seafood AS, Postboks 234, N-5804 Bergen, Norja |
| --- | --- |

—

Grieg Seafood AS, Postboks 234, N-5804 Bergen, Norja

| — | Seafarm Invest AS, N-8764 Lovund, Norja |
| --- | --- |

—

Seafarm Invest AS, N-8764 Lovund, Norja

| — | Sinkaberg-Hansen AS, Postboks 134, N-7901 Rorvik, Norja |
| --- | --- |

—

Sinkaberg-Hansen AS, Postboks 134, N-7901 Rorvik, Norja

| c) | Tuojat/jalostajat/käyttäjät







  — | Labeyrie, St. Vincent de Tyrosse, Ranska |
| --- | --- | --- |

c)

Tuojat/jalostajat/käyttäjät

—

Labeyrie, St. Vincent de Tyrosse, Ranska

| — | Laschinger GmbH, Bischofsmais, Saksa |
| --- | --- |

—

Laschinger GmbH, Bischofsmais, Saksa

| (8) | Mahdollisuus tulla kuulluiksi myönnettiin kaikille asianomaisille osapuolille, jotka olivat sitä pyytäneet ja osoittaneet, että niiden kuulemiseen oli olemassa erityisiä syitä. |
| --- | --- |

(8)

Mahdollisuus tulla kuulluiksi myönnettiin kaikille asianomaisille osapuolille, jotka olivat sitä pyytäneet ja osoittaneet, että niiden kuulemiseen oli olemassa erityisiä syitä.

| (9) | Menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa komissio totesi, että koska Norjassa on ilmeisen paljon tarkasteltavana olevan tuotteen viejiä ja yhteisössä on runsaasti tarkasteltavana olevan tuotteen tuottajia, tutkimuksessa suositellaan käytettäväksi otantaa. |
| --- | --- |

(9)

Menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa komissio totesi, että koska Norjassa on ilmeisen paljon tarkasteltavana olevan tuotteen viejiä ja yhteisössä on runsaasti tarkasteltavana olevan tuotteen tuottajia, tutkimuksessa suositellaan käytettäväksi otantaa.

2.   TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE

2.1   Tarkasteltavana oleva tuote

| (10) | Tutkimuksen kohteena oleva tuote on tuore, jäähdytetty tai jäädytetty lohi (ei kuitenkaan luonnonlohi), joka voi olla myös fileinä. Määritelmään eivät sisälly muut samankaltaiset viljellyt kalastustuotteet, kuten isotaimenet ja biomassa (elävät lohet), eivätkä luonnonlohet ja savustetun lohen kaltaiset jatkojalosteet. |
| --- | --- |

(10)

Tutkimuksen kohteena oleva tuote on tuore, jäähdytetty tai jäädytetty lohi (ei kuitenkaan luonnonlohi), joka voi olla myös fileinä. Määritelmään eivät sisälly muut samankaltaiset viljellyt kalastustuotteet, kuten isotaimenet ja biomassa (elävät lohet), eivätkä luonnonlohet ja savustetun lohen kaltaiset jatkojalosteet.

| (11) | Tuote luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin ex 0302 12 00, ex 0303 11 00, ex 0303 19 00, ex 0303 22 00, ex 0304 10 13 ja ex 0304 20 13 tuotteen esittämismuodosta riippuen (tuore tai jäähdytetty kala, tuoreet tai jäähdytetyt fileet, jäädytetty kala ja jäädytetyt fileet). Kun otettiin huomioon tuotteen fyysiset ominaisuudet, tuotantoprosessi ja se, millaisia korvaavia vaihtoehtoja on tarjolla kuluttajille, todettiin, että kaikki viljellyt lohet muodostavat yhden tuotteen. Kaikilla eri esittämismuodoilla on sama käyttötarkoitus ja ne voidaan helposti korvata keskenään. Sen vuoksi niitä pidetään tässä menettelyssä yhtenä tuotteena. |
| --- | --- |

(11)

Tuote luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin ex 0302 12 00, ex 0303 11 00, ex 0303 19 00, ex 0303 22 00, ex 0304 10 13 ja ex 0304 20 13 tuotteen esittämismuodosta riippuen (tuore tai jäähdytetty kala, tuoreet tai jäähdytetyt fileet, jäädytetty kala ja jäädytetyt fileet). Kun otettiin huomioon tuotteen fyysiset ominaisuudet, tuotantoprosessi ja se, millaisia korvaavia vaihtoehtoja on tarjolla kuluttajille, todettiin, että kaikki viljellyt lohet muodostavat yhden tuotteen. Kaikilla eri esittämismuodoilla on sama käyttötarkoitus ja ne voidaan helposti korvata keskenään. Sen vuoksi niitä pidetään tässä menettelyssä yhtenä tuotteena.

2.2   Samankaltainen tuote

| (12) | Tutkimuksessa kävi ilmi, että yhteisön tuotannonalan yhteisössä tuottaman ja myymän viljellyn lohen, Norjan kotimarkkinoilla tuotettavan ja myytävän viljellyn lohen ja Norjasta yhteisöön tuotavan viljellyn lohen fyysiset perusominaisuudet ja käyttötarkoitus ovat samat. |
| --- | --- |

(12)

Tutkimuksessa kävi ilmi, että yhteisön tuotannonalan yhteisössä tuottaman ja myymän viljellyn lohen, Norjan kotimarkkinoilla tuotettavan ja myytävän viljellyn lohen ja Norjasta yhteisöön tuotavan viljellyn lohen fyysiset perusominaisuudet ja käyttötarkoitus ovat samat.

| (13) | Määrityksen tekemiseksi otettiin huomioon erityisesti seuraavat päätelmät:






  — | tarkasteltavana olevan tuotteen ja yhteisön tuotteen kansainvälinen tariffiluokitus on sama. Lisäksi niiden fyysiset ominaisuudet, kuten maku, koko, muoto ja koostumus, ovat samat tai samankaltaiset, |
| --- | --- | --- |

(13)

Määrityksen tekemiseksi otettiin huomioon erityisesti seuraavat päätelmät:

—

tarkasteltavana olevan tuotteen ja yhteisön tuotteen kansainvälinen tariffiluokitus on sama. Lisäksi niiden fyysiset ominaisuudet, kuten maku, koko, muoto ja koostumus, ovat samat tai samankaltaiset,

| — | tarkasteltavana olevaa tuotetta ja yhteisön tuotetta myytiin samankaltaisten tai samanlaisten myyntikanavien kautta, hintatietoja oli helposti ostajien saatavilla ja tarkasteltavana oleva tuote ja yhteisön tuottajien tuote kilpailivat pääasiassa hinnalla, |
| --- | --- |

—

tarkasteltavana olevaa tuotetta ja yhteisön tuotetta myytiin samankaltaisten tai samanlaisten myyntikanavien kautta, hintatietoja oli helposti ostajien saatavilla ja tarkasteltavana oleva tuote ja yhteisön tuottajien tuote kilpailivat pääasiassa hinnalla,

| — | tarkasteltavana olevalla tuotteella ja yhteisön tuotteella on kummallakin sama tai samankaltainen käyttötarkoitus ja ne olivat siksi vaihtoehtoisia tai korvaavia tuotteita ja helposti keskenään vaihdettavissa. |
| --- | --- |

—

tarkasteltavana olevalla tuotteella ja yhteisön tuotteella on kummallakin sama tai samankaltainen käyttötarkoitus ja ne olivat siksi vaihtoehtoisia tai korvaavia tuotteita ja helposti keskenään vaihdettavissa.

| (14) | Sen vuoksi pääteltiin alustavasti, että tarkasteltavana olevalla tuotteella sekä Norjan kotimarkkinoilla tuotettavalla ja myytävällä viljellyllä lohella ja yhteisön tuotannonalan yhteisössä tuottamalla ja myymällä viljellyllä lohella on samat fyysiset perusominaisuudet ja käyttötarkoitus ja että niitä on siksi pidettävä perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdan mukaisina samankaltaisina tuotteina. |
| --- | --- |

(14)

Sen vuoksi pääteltiin alustavasti, että tarkasteltavana olevalla tuotteella sekä Norjan kotimarkkinoilla tuotettavalla ja myytävällä viljellyllä lohella ja yhteisön tuotannonalan yhteisössä tuottamalla ja myymällä viljellyllä lohella on samat fyysiset perusominaisuudet ja käyttötarkoitus ja että niitä on siksi pidettävä perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdan mukaisina samankaltaisina tuotteina.

3.   POLKUMYYNTI

3.1   Yleistä

| (15) | Vaikka pääosa viljellyn lohen norjalaisista tuottajista myi tarkasteltavana olevaa tuotetta yhteisöön kauppiaiden kautta, polkumyyntiä koskeva arvio voitiin tehdä tuottajien tasolla. Norjan lohialalla tapahtuneiden rakennemuutosten vuoksi todettiin, että pääosa viljellyn lohen norjalaisista tuottajista myi tarkasteltavana olevaa tuotetta joko suoraan EU:hun tai heidän todettiin myyneen EU:n markkinoille tarkoitettua tuotetta etuyhteydettömien kauppiaiden kautta. Sen vuoksi tuottajille oli mahdollista määrittää sekä normaaliarvo että vientihinta. |
| --- | --- |

(15)

Vaikka pääosa viljellyn lohen norjalaisista tuottajista myi tarkasteltavana olevaa tuotetta yhteisöön kauppiaiden kautta, polkumyyntiä koskeva arvio voitiin tehdä tuottajien tasolla. Norjan lohialalla tapahtuneiden rakennemuutosten vuoksi todettiin, että pääosa viljellyn lohen norjalaisista tuottajista myi tarkasteltavana olevaa tuotetta joko suoraan EU:hun tai heidän todettiin myyneen EU:n markkinoille tarkoitettua tuotetta etuyhteydettömien kauppiaiden kautta. Sen vuoksi tuottajille oli mahdollista määrittää sekä normaaliarvo että vientihinta.

3.2   Otanta

| (16) | Menettelyn aloittamista koskevan ilmoituksen 5.1 jakson a alakohdan mukaan komissio voi päättää käyttää otantaa perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti. Menettelyn aloittamista koskevan ilmoituksen 5.1 jakson a alakohdan i luetelmakohdassa esitetyn pyynnön perusteella 102 yritystä toimitti pyydetyt tiedot asetetussa määräajassa. Näistä 38 oli viljellyn lohen tuottajia, jotka myös veivät tarkasteltavana olevaa tuotetta EU:hun, jäljempänä ’vientiä harjoittavat tuottajat’. Myynti tapahtui joko suoraan tai etuyhteydettömien kauppiaiden kautta. |
| --- | --- |

(16)

Menettelyn aloittamista koskevan ilmoituksen 5.1 jakson a alakohdan mukaan komissio voi päättää käyttää otantaa perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti. Menettelyn aloittamista koskevan ilmoituksen 5.1 jakson a alakohdan i luetelmakohdassa esitetyn pyynnön perusteella 102 yritystä toimitti pyydetyt tiedot asetetussa määräajassa. Näistä 38 oli viljellyn lohen tuottajia, jotka myös veivät tarkasteltavana olevaa tuotetta EU:hun, jäljempänä ’vientiä harjoittavat tuottajat’. Myynti tapahtui joko suoraan tai etuyhteydettömien kauppiaiden kautta.

| (17) | Asianomaisten yritysten suuren määrän takia päätettiin käyttää otantaa ja valita Norjan viranomaisia kuullen otokseen yritykset, joiden EU:hun suuntautuneen viennin määrä oli suurin. Norjan viranomaisten kanssa ei päästy ratkaisuun eräistä kohdista. Tällainen kysymys oli erityisesti joidenkin sellaisten viejien jättäminen pois otoksesta, jotka veivät melko vähän tarkasteltavana olevaa tuotetta EU:hun. Jos Norjan viranomaisten esittämät ehdotukset olisi hyväksytty, se olisi tarkoittanut sitä, että otannassa sovellettavaa periaatetta ei olisi noudatettu. Kyseisen periaatteen mukaan otokseen on valittava mahdollisimman monta yritystä tutkimukseen käytettävissä oleva aika huomioon ottaen siten, että edustava vientimäärä on mahdollisimman suuri. Tästä syystä näitä väitteitä ei voitu hyväksyä. Otokseen valittiin kymmenen Norjan suurinta vientiä harjoittavaa tuottajaa, joiden osuus yhteisöön suuntautuvasta viennistä oli lähes 80 prosenttia kaikkien yhteistyössä toimivien vientiä harjoittavien tuottajien yhteisöön suuntautuvasta vientimäärästä. |
| --- | --- |

(17)

Asianomaisten yritysten suuren määrän takia päätettiin käyttää otantaa ja valita Norjan viranomaisia kuullen otokseen yritykset, joiden EU:hun suuntautuneen viennin määrä oli suurin. Norjan viranomaisten kanssa ei päästy ratkaisuun eräistä kohdista. Tällainen kysymys oli erityisesti joidenkin sellaisten viejien jättäminen pois otoksesta, jotka veivät melko vähän tarkasteltavana olevaa tuotetta EU:hun. Jos Norjan viranomaisten esittämät ehdotukset olisi hyväksytty, se olisi tarkoittanut sitä, että otannassa sovellettavaa periaatetta ei olisi noudatettu. Kyseisen periaatteen mukaan otokseen on valittava mahdollisimman monta yritystä tutkimukseen käytettävissä oleva aika huomioon ottaen siten, että edustava vientimäärä on mahdollisimman suuri. Tästä syystä näitä väitteitä ei voitu hyväksyä. Otokseen valittiin kymmenen Norjan suurinta vientiä harjoittavaa tuottajaa, joiden osuus yhteisöön suuntautuvasta viennistä oli lähes 80 prosenttia kaikkien yhteistyössä toimivien vientiä harjoittavien tuottajien yhteisöön suuntautuvasta vientimäärästä.

| (18) | Tarkastelun perusteella kahden otokseen valitun yrityksen osalta ei toimitettujen tietojen perusteella ollut mahdollista vahvistaa, että viljelty lohi olisi myyty etuyhteydettömille osapuolille tavanomaisten kaupan edellytysten mukaisella hinnalla. Näissä olosuhteissa todettiin alustavasti, että näille yrityksille ei tulisi myöntää yksittäistä polkumyyntimarginaalia ennen kuin ne toimittavat riittävät tiedot, vaan niille olisi laskettava painotettu keskimääräinen marginaali sellaisten yritysten perusteella, joille yksittäinen marginaali voitiin vahvistaa. Olisi kuitenkin huomattava, että komissio tutkii kysymystä menettelyn lopullisessa vaiheessa ja että se saattaa perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti ottaa huomioon käytettävissä olevat tiedot, jos asianomaiset yritykset eivät toimita tarvittavia tietoja. |
| --- | --- |

(18)

Tarkastelun perusteella kahden otokseen valitun yrityksen osalta ei toimitettujen tietojen perusteella ollut mahdollista vahvistaa, että viljelty lohi olisi myyty etuyhteydettömille osapuolille tavanomaisten kaupan edellytysten mukaisella hinnalla. Näissä olosuhteissa todettiin alustavasti, että näille yrityksille ei tulisi myöntää yksittäistä polkumyyntimarginaalia ennen kuin ne toimittavat riittävät tiedot, vaan niille olisi laskettava painotettu keskimääräinen marginaali sellaisten yritysten perusteella, joille yksittäinen marginaali voitiin vahvistaa. Olisi kuitenkin huomattava, että komissio tutkii kysymystä menettelyn lopullisessa vaiheessa ja että se saattaa perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti ottaa huomioon käytettävissä olevat tiedot, jos asianomaiset yritykset eivät toimita tarvittavia tietoja.

3.3   Normaaliarvo

| (19) | Normaaliarvon määrittämiseksi komissio tutki ensin, oliko kunkin otokseen valitun vientiä harjoittavan tuottajan viljellyn lohen kokonaismyynti kotimarkkinoilla edustavaa verrattuna sen yhteisöön suuntautuneeseen kokonaisvientiin. Perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaan kotimarkkinamyynnin katsotaan olevan edustavaa, kun kunkin vientiä harjoittavan tuottajan kotimarkkinamyynnin kokonaismäärä on vähintään viisi prosenttia sen yhteisöön suuntautuneesta kokonaisviennistä. |
| --- | --- |

(19)

Normaaliarvon määrittämiseksi komissio tutki ensin, oliko kunkin otokseen valitun vientiä harjoittavan tuottajan viljellyn lohen kokonaismyynti kotimarkkinoilla edustavaa verrattuna sen yhteisöön suuntautuneeseen kokonaisvientiin. Perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaan kotimarkkinamyynnin katsotaan olevan edustavaa, kun kunkin vientiä harjoittavan tuottajan kotimarkkinamyynnin kokonaismäärä on vähintään viisi prosenttia sen yhteisöön suuntautuneesta kokonaisviennistä.

| (20) | Tämän jälkeen komissio yksilöi sellaisille vientiä harjoittaville tuottajille, joiden kokonaismyynti kotimarkkinoilla oli edustavaa, kotimarkkinoilla myytävät viljellyn lohen tuotelajit, jotka olivat samanlaisia kuin yhteisöön vietävät tuotelajit tai suoraan niihin verrattavissa. |
| --- | --- |

(20)

Tämän jälkeen komissio yksilöi sellaisille vientiä harjoittaville tuottajille, joiden kokonaismyynti kotimarkkinoilla oli edustavaa, kotimarkkinoilla myytävät viljellyn lohen tuotelajit, jotka olivat samanlaisia kuin yhteisöön vietävät tuotelajit tai suoraan niihin verrattavissa.

| (21) | Tämän jälkeen määritettiin, oliko kunkin tuotelajin kotimarkkinamyynti perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti riittävän edustavaa. Tuotelajin kotimarkkinamyynnin katsottiin olevan riittävän edustavaa, kun sen kotimarkkinamyynnin kokonaismäärä oli tutkimusajanjakson aikana vähintään viisi prosenttia verrattavissa olevan tuotelajin yhteisöön suuntautuvasta vientimäärästä. |
| --- | --- |

(21)

Tämän jälkeen määritettiin, oliko kunkin tuotelajin kotimarkkinamyynti perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti riittävän edustavaa. Tuotelajin kotimarkkinamyynnin katsottiin olevan riittävän edustavaa, kun sen kotimarkkinamyynnin kokonaismäärä oli tutkimusajanjakson aikana vähintään viisi prosenttia verrattavissa olevan tuotelajin yhteisöön suuntautuvasta vientimäärästä.

| (22) | Lisäksi tutkittiin, voitiinko kunkin sellaisen tuotelajin, jota myytiin kotimarkkinoilla edustavia määriä, kotimarkkinamyynnin katsoa tapahtuneen perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisessa tavanomaisessa kaupankäynnissä määrittämällä, kuinka suuri osuus kyseisen tuotelajin kaikesta riippumattomille asiakkaille suuntautuneesta myynnistä oli kannattavaa. |
| --- | --- |

(22)

Lisäksi tutkittiin, voitiinko kunkin sellaisen tuotelajin, jota myytiin kotimarkkinoilla edustavia määriä, kotimarkkinamyynnin katsoa tapahtuneen perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisessa tavanomaisessa kaupankäynnissä määrittämällä, kuinka suuri osuus kyseisen tuotelajin kaikesta riippumattomille asiakkaille suuntautuneesta myynnistä oli kannattavaa.

| (23) | Kun vähintään tuotantokustannuksia vastaavilla nettomyyntihinnoilla tapahtuneen myynnin osuus oli yli 80 prosenttia jonkin viljellyn lohilajin kokonaismyyntimäärästä ja kun kyseisen tuotelajin painotettu keskimääräinen myyntihinta oli vähintään tuotantokustannusten tasoinen, normaaliarvon perustana käytettiin tosiasiallista kotimarkkinahintaa. Tämä hinta laskettiin määrittämällä kyseisen tuotelajin kotimarkkinamyynnin hintojen painotettu keskiarvo tutkimusajanjaksona riippumatta siitä, oliko myynti ollut kannattavaa. |
| --- | --- |

(23)

Kun vähintään tuotantokustannuksia vastaavilla nettomyyntihinnoilla tapahtuneen myynnin osuus oli yli 80 prosenttia jonkin viljellyn lohilajin kokonaismyyntimäärästä ja kun kyseisen tuotelajin painotettu keskimääräinen myyntihinta oli vähintään tuotantokustannusten tasoinen, normaaliarvon perustana käytettiin tosiasiallista kotimarkkinahintaa. Tämä hinta laskettiin määrittämällä kyseisen tuotelajin kotimarkkinamyynnin hintojen painotettu keskiarvo tutkimusajanjaksona riippumatta siitä, oliko myynti ollut kannattavaa.

| (24) | Kun tietyn viljellyn lohilajin kannattavan myynnin osuus oli enintään 80 prosenttia lajin kokonaismyyntimäärästä tai kun kyseisen lajin painotettu keskimääräinen hinta oli sen tuotantokustannuksia alempi, normaaliarvon perustana käytettiin tosiasiallista kotimarkkinahintaa, joka laskettiin määrittämällä ainoastaan kyseisen tuotelajin kannattavan myynnin painotettu keskiarvo edellyttäen, että kyseisen myynnin osuus lajin kokonaismyyntimäärästä oli vähintään 10 prosenttia. |
| --- | --- |

(24)

Kun tietyn viljellyn lohilajin kannattavan myynnin osuus oli enintään 80 prosenttia lajin kokonaismyyntimäärästä tai kun kyseisen lajin painotettu keskimääräinen hinta oli sen tuotantokustannuksia alempi, normaaliarvon perustana käytettiin tosiasiallista kotimarkkinahintaa, joka laskettiin määrittämällä ainoastaan kyseisen tuotelajin kannattavan myynnin painotettu keskiarvo edellyttäen, että kyseisen myynnin osuus lajin kokonaismyyntimäärästä oli vähintään 10 prosenttia.

| (25) | Kun jonkin viljellyn lohilajin kannattavan myynnin osuus oli alle 10 prosenttia sen kokonaismyyntimäärästä, kotimarkkinahinnan ei katsottu soveltuvan normaaliarvon määrittämisen perustaksi liian vähäisen myynnin vuoksi. |
| --- | --- |

(25)

Kun jonkin viljellyn lohilajin kannattavan myynnin osuus oli alle 10 prosenttia sen kokonaismyyntimäärästä, kotimarkkinahinnan ei katsottu soveltuvan normaaliarvon määrittämisen perustaksi liian vähäisen myynnin vuoksi.

| (26) | Kun vientiä harjoittavan tuottajan myymän tietyn tuotelajin kotimarkkinahintoja ei voitu käyttää, käytettiin laskennallista normaaliarvoa perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Normaaliarvo määritettiin laskennallisesti perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti lisäämällä kohtuullinen määrä myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia sekä kohtuullinen voittomarginaali kunkin viejän viemien tuotelajien valmistuskustannuksiin, joita tarvittaessa oikaistiin. Tätä varten komissio selvitti, olivatko tiedot kullekin vientiä harjoittavalle tuottajalle kotimarkkinoilla aiheutuneista myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksista sekä siellä saadusta voitosta luotettavia. |
| --- | --- |

(26)

Kun vientiä harjoittavan tuottajan myymän tietyn tuotelajin kotimarkkinahintoja ei voitu käyttää, käytettiin laskennallista normaaliarvoa perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Normaaliarvo määritettiin laskennallisesti perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti lisäämällä kohtuullinen määrä myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia sekä kohtuullinen voittomarginaali kunkin viejän viemien tuotelajien valmistuskustannuksiin, joita tarvittaessa oikaistiin. Tätä varten komissio selvitti, olivatko tiedot kullekin vientiä harjoittavalle tuottajalle kotimarkkinoilla aiheutuneista myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksista sekä siellä saadusta voitosta luotettavia.

| (27) | Todellista kotimarkkinoiden voittomarginaalia pidettiin luotettavana, kun asianomaisen yrityksen kokonaismyyntimäärää kotimarkkinoilla voitiin pitää edustavana yhteisöön suuntautuneen viennin määrään verrattuna. Voittomarginaali määritettiin yrityksille, joiden kokonaismyynti oli edustavaa, tavanomaisessa kaupankäynnissä myytyjen tuotelajien kotimarkkinamyynnin perusteella. Tässä määrittelyssä käytettiin johdanto-osan 22–25 kappaleessa selostettua menetelmää. |
| --- | --- |

(27)

Todellista kotimarkkinoiden voittomarginaalia pidettiin luotettavana, kun asianomaisen yrityksen kokonaismyyntimäärää kotimarkkinoilla voitiin pitää edustavana yhteisöön suuntautuneen viennin määrään verrattuna. Voittomarginaali määritettiin yrityksille, joiden kokonaismyynti oli edustavaa, tavanomaisessa kaupankäynnissä myytyjen tuotelajien kotimarkkinamyynnin perusteella. Tässä määrittelyssä käytettiin johdanto-osan 22–25 kappaleessa selostettua menetelmää.

| (28) | Kun arviointiperusteet eivät täyttyneet, komissio tarkasteli, voitaisiinko käyttää muiden yritysten, joiden tavanomaisessa kaupankäynnissä tapahtunut myynti oli edustavaa Norjassa, painotettua keskimääräistä voittomarginaalia tai voitaisiinko käyttää asianomaisen yrityksen saman yleisen tuotelajin tosiasiallisia kotimarkkinoiden tuotantomääriä ja tavanomaisen kaupankäynnin myyntimääriä. Kun kumpaakaan näistä lähestymistavoista ei voitu soveltaa, kotimarkkinoiden voittomarginaali vahvistettiin perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan c alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(28)

Kun arviointiperusteet eivät täyttyneet, komissio tarkasteli, voitaisiinko käyttää muiden yritysten, joiden tavanomaisessa kaupankäynnissä tapahtunut myynti oli edustavaa Norjassa, painotettua keskimääräistä voittomarginaalia tai voitaisiinko käyttää asianomaisen yrityksen saman yleisen tuotelajin tosiasiallisia kotimarkkinoiden tuotantomääriä ja tavanomaisen kaupankäynnin myyntimääriä. Kun kumpaakaan näistä lähestymistavoista ei voitu soveltaa, kotimarkkinoiden voittomarginaali vahvistettiin perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan c alakohdan mukaisesti.

| (29) | Viiden yrityksen kokonaismyynti oli edustavaa, mutta vain yhden yrityksen todettiin myyvän kotimarkkinoilla tavanomaisessa kaupankäynnissä tarkasteltavana olevan tuotteen eräitä tuotelajeja, joita myös vietiin. Muiden kyseisten yritysten viemien viljeltyjen lohilajien normaaliarvo oli määritettävä laskennallisesti 26 kappaleessa kuvattua menetelmää noudattaen. Todettiin, että kolmen yrityksen viljellyn lohen kokonaismyynti ei ollut edustavaa kotimarkkinoilla. Sen vuoksi normaaliarvo oli määritettävä laskennallisesti kaikille näiden yritysten tuottamille tarkasteltavana olevan tuotteen lajeille 26 kappaleessa kuvattua menetelmää noudattaen. |
| --- | --- |

(29)

Viiden yrityksen kokonaismyynti oli edustavaa, mutta vain yhden yrityksen todettiin myyvän kotimarkkinoilla tavanomaisessa kaupankäynnissä tarkasteltavana olevan tuotteen eräitä tuotelajeja, joita myös vietiin. Muiden kyseisten yritysten viemien viljeltyjen lohilajien normaaliarvo oli määritettävä laskennallisesti 26 kappaleessa kuvattua menetelmää noudattaen. Todettiin, että kolmen yrityksen viljellyn lohen kokonaismyynti ei ollut edustavaa kotimarkkinoilla. Sen vuoksi normaaliarvo oli määritettävä laskennallisesti kaikille näiden yritysten tuottamille tarkasteltavana olevan tuotteen lajeille 26 kappaleessa kuvattua menetelmää noudattaen.

| (30) | Kuten 29 kappaleessa todetaan, kotimarkkinoiden voittomarginaalin osalta havaittiin, että ainoastaan yksi vientiä harjoittava tuottaja myi viljeltyä lohta kotimarkkinoilla tavanomaisessa kaupankäynnissä. Koska tätä ei pidetty riittävän edustavana, kotimarkkinoiden voittomarginaaliksi vahvistettiin alustavasti 8 prosenttia liikevaihdosta 27 kappaleessa esitetyn lähestymistavan mukaisesti. Tällaista voittomarginaalia pidettiin vähimmäismääränä, joka elinkelpoisen tuotannonalan olisi voitava saavuttaa. Lisäksi olisi huomattava, että kotimarkkinoiden voittomarginaali oli samaa luokkaa kuin yrityksellä, joka myi tarkasteltavana olevaa tuotetta kotimarkkinoilla tavanomaisessa kaupankäynnissä. Tämä voittomarginaali näyttää olevan ehdoton vähimmäismäärä, kun otetaan huomioon lohenviljelyn edellyttämät aika- ja resurssivaatimukset niiden kolmen vuoden aikana, jona smoltista kasvaa pyyntikelpoinen kala. Komissio jatkaa kotimarkkinoiden voittomarginaalin tarkastelua ottaen huomioon lohenviljelyn edellyttämät aika- ja resurssivaatimukset sekä nykyiset korkotasot Norjassa, ja se voi tarkistaa päätöstään lopullisessa vaiheessa. |
| --- | --- |

(30)

Kuten 29 kappaleessa todetaan, kotimarkkinoiden voittomarginaalin osalta havaittiin, että ainoastaan yksi vientiä harjoittava tuottaja myi viljeltyä lohta kotimarkkinoilla tavanomaisessa kaupankäynnissä. Koska tätä ei pidetty riittävän edustavana, kotimarkkinoiden voittomarginaaliksi vahvistettiin alustavasti 8 prosenttia liikevaihdosta 27 kappaleessa esitetyn lähestymistavan mukaisesti. Tällaista voittomarginaalia pidettiin vähimmäismääränä, joka elinkelpoisen tuotannonalan olisi voitava saavuttaa. Lisäksi olisi huomattava, että kotimarkkinoiden voittomarginaali oli samaa luokkaa kuin yrityksellä, joka myi tarkasteltavana olevaa tuotetta kotimarkkinoilla tavanomaisessa kaupankäynnissä. Tämä voittomarginaali näyttää olevan ehdoton vähimmäismäärä, kun otetaan huomioon lohenviljelyn edellyttämät aika- ja resurssivaatimukset niiden kolmen vuoden aikana, jona smoltista kasvaa pyyntikelpoinen kala. Komissio jatkaa kotimarkkinoiden voittomarginaalin tarkastelua ottaen huomioon lohenviljelyn edellyttämät aika- ja resurssivaatimukset sekä nykyiset korkotasot Norjassa, ja se voi tarkistaa päätöstään lopullisessa vaiheessa.

| (31) | Komissio katsoo, että vientiä harjoittavien tuottajien toimittamia yrityskohtaisia tietoja voitaisiin alustavasti käyttää tässä vaiheessa kohtuullisten myynti-, hallinto- ja yleiskustannusten määrittämiseksi. Olisi kuitenkin huomattava, että tämän lähestymistavan soveltuvuus riippuu useista tekijöistä, jotka on vielä selvitettävä ja tarkastettava. Komissio jatkaa tämän kysymyksen tarkastelua ja se voi päättää muuttaa lähestymistapaansa lopullisessa vaiheessa. |
| --- | --- |

(31)

Komissio katsoo, että vientiä harjoittavien tuottajien toimittamia yrityskohtaisia tietoja voitaisiin alustavasti käyttää tässä vaiheessa kohtuullisten myynti-, hallinto- ja yleiskustannusten määrittämiseksi. Olisi kuitenkin huomattava, että tämän lähestymistavan soveltuvuus riippuu useista tekijöistä, jotka on vielä selvitettävä ja tarkastettava. Komissio jatkaa tämän kysymyksen tarkastelua ja se voi päättää muuttaa lähestymistapaansa lopullisessa vaiheessa.

3.4   Vientihinta

| (32) | Aina kun tarkasteltavana olevaa tuotetta vietiin yhteisöön riippumattomille asiakkaille, vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti eli tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien vientihintojen perusteella. |
| --- | --- |

(32)

Aina kun tarkasteltavana olevaa tuotetta vietiin yhteisöön riippumattomille asiakkaille, vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti eli tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien vientihintojen perusteella.

| (33) | Kun myynti tapahtui etuyhteydessä olevan yhteisön tuojan kautta, vientihinta määritettiin laskennallisesti tuojan riippumattomilta asiakkailta veloittamien jälleenmyyntihintojen perusteella. Oikaisuja tehtiin perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti kaikkien tuonnin ja jälleenmyynnin välissä aiheutuneiden kustannusten, myös myynti-, hallinto- ja yleiskustannusten, sekä kohtuullisen voittomarginaalin (viisi prosenttia liikevaihdosta) huomioon ottamiseksi. |
| --- | --- |

(33)

Kun myynti tapahtui etuyhteydessä olevan yhteisön tuojan kautta, vientihinta määritettiin laskennallisesti tuojan riippumattomilta asiakkailta veloittamien jälleenmyyntihintojen perusteella. Oikaisuja tehtiin perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti kaikkien tuonnin ja jälleenmyynnin välissä aiheutuneiden kustannusten, myös myynti-, hallinto- ja yleiskustannusten, sekä kohtuullisen voittomarginaalin (viisi prosenttia liikevaihdosta) huomioon ottamiseksi.

| (34) | Kun vienti tapahtui norjalaisen etuyhteydessä olevan kauppiaan kautta, vientihinta vahvistettiin ensimmäisen riippumattoman ostajan yhteisössä maksaman jälleenmyyntihinnan perusteella. |
| --- | --- |

(34)

Kun vienti tapahtui norjalaisen etuyhteydessä olevan kauppiaan kautta, vientihinta vahvistettiin ensimmäisen riippumattoman ostajan yhteisössä maksaman jälleenmyyntihinnan perusteella.

3.5.   Vertailu

| (35) | Normaaliarvoa ja vientihintoja verrattiin noudettuna lähettäjältä -tasolla. Jotta normaaliarvon ja vientihinnan välinen vertailu olisi tasapuolinen, otettiin hintoihin ja hintojen vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erot asianmukaisesti huomioon tekemällä oikaisuja perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Asianmukaiset oikaisut tehtiin kuljetus- ja vakuutuskustannusten, luottokustannusten, palkkioiden, pankkimaksujen, pakkauskustannusten, tullien ja hyvitysten perusteella aina, kun ne todettiin kohtuullisiksi ja paikkaansa pitäviksi ja niistä esitettiin todennettu näyttö. Oikaisuja tehtiin perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan i alakohdan nojalla myös silloin, kun vienti tapahtui norjalaisen etuyhteydessä olevan yrityksen kautta. |
| --- | --- |

(35)

Normaaliarvoa ja vientihintoja verrattiin noudettuna lähettäjältä -tasolla. Jotta normaaliarvon ja vientihinnan välinen vertailu olisi tasapuolinen, otettiin hintoihin ja hintojen vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erot asianmukaisesti huomioon tekemällä oikaisuja perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Asianmukaiset oikaisut tehtiin kuljetus- ja vakuutuskustannusten, luottokustannusten, palkkioiden, pankkimaksujen, pakkauskustannusten, tullien ja hyvitysten perusteella aina, kun ne todettiin kohtuullisiksi ja paikkaansa pitäviksi ja niistä esitettiin todennettu näyttö. Oikaisuja tehtiin perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan i alakohdan nojalla myös silloin, kun vienti tapahtui norjalaisen etuyhteydessä olevan yrityksen kautta.

3.6   Polkumyyntimarginaali

3.6.1   Otokseen valitut yritykset

| (36) | Otokseen valituista vientiä harjoittavista tuottajista kahdeksalle voitiin laskea yksittäinen polkumyyntimarginaali. Kunkin yhteisöön viedyn tarkasteltavana olevan tuotteen tuotelajin normaaliarvon painotettua keskiarvoa verrattiin näiden yritysten osalta tarkasteltavana olevan tuotteen vastaavan tuotelajin vientihinnan painotettuun keskiarvoon, kuten perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdassa säädetään. Kun vientiä harjoittavat tuottajat ovat etuyhteydessä toisiinsa, prosentteina CIF-tuontihinnasta yhteisön rajalla ilmaistava väliaikainen polkumyyntimarginaali on laskettu etuyhteydessä olevien yritysten polkumyyntimarginaalien painotetun keskiarvon perusteella etuyhteydessä olevia vientiä harjoittavia tuottajia koskevan yhteisön politiikan mukaisesti. Tässä tutkimuksessa tehtiin näin kahden yrityksen osalta. |
| --- | --- |

(36)

Otokseen valituista vientiä harjoittavista tuottajista kahdeksalle voitiin laskea yksittäinen polkumyyntimarginaali. Kunkin yhteisöön viedyn tarkasteltavana olevan tuotteen tuotelajin normaaliarvon painotettua keskiarvoa verrattiin näiden yritysten osalta tarkasteltavana olevan tuotteen vastaavan tuotelajin vientihinnan painotettuun keskiarvoon, kuten perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdassa säädetään. Kun vientiä harjoittavat tuottajat ovat etuyhteydessä toisiinsa, prosentteina CIF-tuontihinnasta yhteisön rajalla ilmaistava väliaikainen polkumyyntimarginaali on laskettu etuyhteydessä olevien yritysten polkumyyntimarginaalien painotetun keskiarvon perusteella etuyhteydessä olevia vientiä harjoittavia tuottajia koskevan yhteisön politiikan mukaisesti. Tässä tutkimuksessa tehtiin näin kahden yrityksen osalta.

| (37) | Kuten 18 kappaleessa todetaan, lopuille kahdelle vientiä harjoittavalle tuojalle ei pystytty laskemaan yksittäistä polkumyyntimarginaalia, joten niille vahvistettiin väliaikainen polkumyyntimarginaali, joka vastaa otokseen valituille osapuolille alustavasti vahvistettujen yksittäisten polkumyyntimarginaalien painotettua keskiarvoa. |
| --- | --- |

(37)

Kuten 18 kappaleessa todetaan, lopuille kahdelle vientiä harjoittavalle tuojalle ei pystytty laskemaan yksittäistä polkumyyntimarginaalia, joten niille vahvistettiin väliaikainen polkumyyntimarginaali, joka vastaa otokseen valituille osapuolille alustavasti vahvistettujen yksittäisten polkumyyntimarginaalien painotettua keskiarvoa.

3.6.2   Otokseen kuulumattomat yritykset

| (38) | Yhteistyössä toimineille yrityksille, joita ei valittu otokseen ja jotka eivät ole etuyhteydessä mihinkään otokseen valituista yrityksistä, vahvistettiin väliaikainen polkumyyntimarginaali, jonka suuruus vastaa otokseen valituille yrityksille alustavasti vahvistettujen yksittäisten polkumyyntimarginaalien painotettua keskiarvoa (25,1 prosenttia). |
| --- | --- |

(38)

Yhteistyössä toimineille yrityksille, joita ei valittu otokseen ja jotka eivät ole etuyhteydessä mihinkään otokseen valituista yrityksistä, vahvistettiin väliaikainen polkumyyntimarginaali, jonka suuruus vastaa otokseen valituille yrityksille alustavasti vahvistettujen yksittäisten polkumyyntimarginaalien painotettua keskiarvoa (25,1 prosenttia).

| (39) | Yhteistyössä toimineille yrityksille, joita ei valittu otokseen ja jotka ovat etuyhteydessä johonkin otokseen valituista yrityksistä, vahvistettiin väliaikainen polkumyyntimarginaali, joka on yhtä suuri kuin sen otokseen valitun yrityksen polkumyyntimarginaali, johon ne ovat etuyhteydessä. |
| --- | --- |

(39)

Yhteistyössä toimineille yrityksille, joita ei valittu otokseen ja jotka ovat etuyhteydessä johonkin otokseen valituista yrityksistä, vahvistettiin väliaikainen polkumyyntimarginaali, joka on yhtä suuri kuin sen otokseen valitun yrityksen polkumyyntimarginaali, johon ne ovat etuyhteydessä.

3.6.3   Yhteistyöstä kieltäytyneet yritykset

| (40) | Laskeakseen jäännöspolkumyyntimarginaalin eli sellaisten norjalaisten viejien polkumyyntimarginaalin, jotka eivät toimineet yhteistyössä tai eivät ilmoittautuneet, komissio määritti ensin yhteistyössä toimimisen asteen. Tämän jälkeen verrattiin Norjasta peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen kokonaistuontia, joka saatiin Eurostatin tilastoista, norjalaisilta vientiä harjoittavilta tuottajilta saatuihin tosiasiallisiin tietoihin, mikä osoitti, että tällaiset tuottajat ovat halukkaita kuulumaan mukaan otokseen. Yhteistyössä toimimisen asteen todettiin näin ollen olevan korkea, eli lähes 80 prosenttia Norjan viljellyn lohen kokonaisviennistä yhteisöön. |
| --- | --- |

(40)

Laskeakseen jäännöspolkumyyntimarginaalin eli sellaisten norjalaisten viejien polkumyyntimarginaalin, jotka eivät toimineet yhteistyössä tai eivät ilmoittautuneet, komissio määritti ensin yhteistyössä toimimisen asteen. Tämän jälkeen verrattiin Norjasta peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen kokonaistuontia, joka saatiin Eurostatin tilastoista, norjalaisilta vientiä harjoittavilta tuottajilta saatuihin tosiasiallisiin tietoihin, mikä osoitti, että tällaiset tuottajat ovat halukkaita kuulumaan mukaan otokseen. Yhteistyössä toimimisen asteen todettiin näin ollen olevan korkea, eli lähes 80 prosenttia Norjan viljellyn lohen kokonaisviennistä yhteisöön.

| (41) | Käytettävissä olevien tietojen perusteella todettiin, että nämä yritykset eivät harjoittaneet polkumyyntiä yhtään alhaisemmin hinnoin kuin mikään otokseen valituista yrityksistä. Sen vuoksi jäännöspolkumyyntimarginaali vahvistettiin yhtä suureksi kuin korkein yhteistyössä toimivalle yritykselle vahvistettu yksittäinen polkumyyntimarginaali. Edellä esitetyn perusteella väliaikaiseksi jäännöspolkumyyntimarginaaliksi vahvistettiin 44,0 prosenttia CIF-hinnasta yhteisön rajalla. |
| --- | --- |

(41)

Käytettävissä olevien tietojen perusteella todettiin, että nämä yritykset eivät harjoittaneet polkumyyntiä yhtään alhaisemmin hinnoin kuin mikään otokseen valituista yrityksistä. Sen vuoksi jäännöspolkumyyntimarginaali vahvistettiin yhtä suureksi kuin korkein yhteistyössä toimivalle yritykselle vahvistettu yksittäinen polkumyyntimarginaali. Edellä esitetyn perusteella väliaikaiseksi jäännöspolkumyyntimarginaaliksi vahvistettiin 44,0 prosenttia CIF-hinnasta yhteisön rajalla.

3.6.4   Polkumyyntimarginaali

| (42) | Väliaikaiset polkumyyntimarginaalit ilmastaan prosentteina CIF-hinnasta yhteisön rajalla tullaamattomana, ja ne ovat näin ollen seuraavat:






  Yritys | Väliaikainen polkumyyntimarginaali |
| --- | --- | --- |
| Marine Harvest Bolga AS, N-8158 Bolga, Norja. | 21,9 % |
| Fjord Seafood Norway AS, Toftsundet, N-8900 Brønnøysund, Norja. | 37,7 % |
| Pan Fish Norway AS, Grimmergata 5, N-6002 Ålesund, Norja. | 25,4 % |
| Stolt Sea Farm AS, Postboks 370, Sentrum, N-0102, Oslo, Norja. | 13,9 % |
| Follalaks AS, N-8286 Nordfold, Norja. | 24,5 % |
| Nordlaks Oppdrett AS, Boks 224, N-8455 Stokmarknes, Norja. | 6,8 % |
| Hydrotech AS, Bentnesveien 50, N-6512 Kristiansund, Norja. | 21,9 % |
| Grieg Seafood AS, Postboks 234, N-5804 Bergen, Norja. | 22,9 % |
| Painotettu keskiarvo | 22,5 % |
| Jäännöspolkumyyntimarginaali | 37,7 % |

(42)

Väliaikaiset polkumyyntimarginaalit ilmastaan prosentteina CIF-hinnasta yhteisön rajalla tullaamattomana, ja ne ovat näin ollen seuraavat:

Yritys

Väliaikainen polkumyyntimarginaali

Marine Harvest Bolga AS, N-8158 Bolga, Norja.

21,9 %

Fjord Seafood Norway AS, Toftsundet, N-8900 Brønnøysund, Norja.

37,7 %

Pan Fish Norway AS, Grimmergata 5, N-6002 Ålesund, Norja.

25,4 %

Stolt Sea Farm AS, Postboks 370, Sentrum, N-0102, Oslo, Norja.

13,9 %

Follalaks AS, N-8286 Nordfold, Norja.

24,5 %

Nordlaks Oppdrett AS, Boks 224, N-8455 Stokmarknes, Norja.

6,8 %

Hydrotech AS, Bentnesveien 50, N-6512 Kristiansund, Norja.

21,9 %

Grieg Seafood AS, Postboks 234, N-5804 Bergen, Norja.

22,9 %

Painotettu keskiarvo

22,5 %

Jäännöspolkumyyntimarginaali

37,7 %

4.   VAHINKO

4.1   Yhteisön tuotannon ja tuotannonalan määrittely

| (43) | Tutkimusajanjaksona viljeltyä lohta tuottivat yhteisössä:






  — | yhteisön tuottajat, jotka eivät olleet etuyhteydessä norjalaisiin viejiin tai tuojiin ja jotka olivat tehneet valituksen tai olivat nimenomaisesti tukeneet sitä, |
| --- | --- | --- |

(43)

Tutkimusajanjaksona viljeltyä lohta tuottivat yhteisössä:

—

yhteisön tuottajat, jotka eivät olleet etuyhteydessä norjalaisiin viejiin tai tuojiin ja jotka olivat tehneet valituksen tai olivat nimenomaisesti tukeneet sitä,

| — | yhteisön tuottajat, jotka eivät olleet etuyhteydessä norjalaisiin viejiin tai tuojiin ja jotka eivät ottaneet kantaa valitukseen, |
| --- | --- |

—

yhteisön tuottajat, jotka eivät olleet etuyhteydessä norjalaisiin viejiin tai tuojiin ja jotka eivät ottaneet kantaa valitukseen,

| — | useat muut tuottajat, joiden todettiin olevan etuyhteydessä norjalaisiin viejiin tai tuojiin. |
| --- | --- |

—

useat muut tuottajat, joiden todettiin olevan etuyhteydessä norjalaisiin viejiin tai tuojiin.

| (44) | Useat muista norjalaisiin viejiin tai tuojiin etuyhteydessä olevista tuottajista ilmoittautuivat ja pyysivät, että ne otettaisiin mukaan yhteisön tuotannon määritelmään. Ne katsoivat myös kuuluvansa yhteisön tuotannonalaan. Tämä pyyntö hylättiin kuitenkin perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan nojalla. Katsottiin, että tällaisten etuyhteydessä olevien tuottajien sekä polkumyyntituotteen viejien tai tuojien välinen suhde saattaa aiheuttaa sen, että asianomaiset tuottajat käyttäytyvät eri lailla kuin etuyhteydettömät tuottajat. Sen vuoksi tällaisten muiden tuottajien tuotantoa ei otettu huomioon laskettaessa yhteisön tuotantoa. |
| --- | --- |

(44)

Useat muista norjalaisiin viejiin tai tuojiin etuyhteydessä olevista tuottajista ilmoittautuivat ja pyysivät, että ne otettaisiin mukaan yhteisön tuotannon määritelmään. Ne katsoivat myös kuuluvansa yhteisön tuotannonalaan. Tämä pyyntö hylättiin kuitenkin perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan nojalla. Katsottiin, että tällaisten etuyhteydessä olevien tuottajien sekä polkumyyntituotteen viejien tai tuojien välinen suhde saattaa aiheuttaa sen, että asianomaiset tuottajat käyttäytyvät eri lailla kuin etuyhteydettömät tuottajat. Sen vuoksi tällaisten muiden tuottajien tuotantoa ei otettu huomioon laskettaessa yhteisön tuotantoa.

| (45) | Tutkimuksen mukaan valituksen tehneet yhteisön tuottajat olivat tuottaneet noin 20 000 tonnia lohta tutkimusajanjaksona. Tämä on noin 90 prosenttia tarkasteltavana olevan tuotteen arvioidusta yhteisön kokonaistuotannosta. Kyseessä on siis pääosa yhteisön tuotannosta. Valituksen tehneiden yhteisön tuottajien katsotaan siten muodostavan yhteisön tuotannonalan perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan ja 5 artiklan 4 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(45)

Tutkimuksen mukaan valituksen tehneet yhteisön tuottajat olivat tuottaneet noin 20 000 tonnia lohta tutkimusajanjaksona. Tämä on noin 90 prosenttia tarkasteltavana olevan tuotteen arvioidusta yhteisön kokonaistuotannosta. Kyseessä on siis pääosa yhteisön tuotannosta. Valituksen tehneiden yhteisön tuottajien katsotaan siten muodostavan yhteisön tuotannonalan perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan ja 5 artiklan 4 kohdan mukaisesti.

4.2   Otanta vahinkoa koskevaa arviota varten

| (46) | Koska viljellyn lohen tuottajia on yhteisössä paljon, menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa vahvistettiin, että vahinkoa koskevaa arviota varten käytetään otantaa. Yhteisön tuottajien otoksen valinta perustui perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti tuotannon suurimpaan edustavaan määrään, jota voitiin kohtuudella tutkia käytettävissä olevassa ajassa. |
| --- | --- |

(46)

Koska viljellyn lohen tuottajia on yhteisössä paljon, menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa vahvistettiin, että vahinkoa koskevaa arviota varten käytetään otantaa. Yhteisön tuottajien otoksen valinta perustui perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti tuotannon suurimpaan edustavaan määrään, jota voitiin kohtuudella tutkia käytettävissä olevassa ajassa.

| (47) | Komissiolle annettujen tietojen perusteella 6 kappaleessa luetellut kuusi yhteisön tuottajaa valittiin alustavasti otokseen ja niitä pyydettiin vastaamaan kyselylomakkeeseen. Näiden yritysten toimitiloissa tehtiin tarkastukset. Tutkimuksen mukaan Celtic Atlantic Salmon Ltd ei tuottanut viljeltyä lohta koko tarkastelujaksona eikä se siis voinut antaa kaikkia kyselylomakkeessa vaadittavia tietoja. Celtic Atlantic Salmon Ltd perustettiin tammikuussa 2004 sen jälkeen, kun se oli ostanut erään selvitystilassa olleen lohta tuottaneen yrityksen omaisuutta, ja se pystyi antamaan tietoja vain tutkimusajanjaksosta. Sen vuoksi 63 kappaleesta alkaen esitellyt vahinkoindikaattorit on laadittu 7 kappaleessa lueteltujen muiden yritysten toimittamien tarkastettujen tietojen perusteella. Celtic Atlantic Salmon Ltd:n antamia tietoja käytettiin kuitenkin hinnan alittavuuden ja viitehinnan alittavuuden laskemista varten. |
| --- | --- |

(47)

Komissiolle annettujen tietojen perusteella 6 kappaleessa luetellut kuusi yhteisön tuottajaa valittiin alustavasti otokseen ja niitä pyydettiin vastaamaan kyselylomakkeeseen. Näiden yritysten toimitiloissa tehtiin tarkastukset. Tutkimuksen mukaan Celtic Atlantic Salmon Ltd ei tuottanut viljeltyä lohta koko tarkastelujaksona eikä se siis voinut antaa kaikkia kyselylomakkeessa vaadittavia tietoja. Celtic Atlantic Salmon Ltd perustettiin tammikuussa 2004 sen jälkeen, kun se oli ostanut erään selvitystilassa olleen lohta tuottaneen yrityksen omaisuutta, ja se pystyi antamaan tietoja vain tutkimusajanjaksosta. Sen vuoksi 63 kappaleesta alkaen esitellyt vahinkoindikaattorit on laadittu 7 kappaleessa lueteltujen muiden yritysten toimittamien tarkastettujen tietojen perusteella. Celtic Atlantic Salmon Ltd:n antamia tietoja käytettiin kuitenkin hinnan alittavuuden ja viitehinnan alittavuuden laskemista varten.

| (48) | Viiden otokseen valitun tutkimuksessa yhteistyössä toimineen yhteisön tuottajan yhteenlaskettu tuotanto oli noin 8 300 tonnia tutkimusajanjaksona, eli noin 37 prosenttia viljellyn lohen arvioidusta yhteisön kokonaistuotannosta. |
| --- | --- |

(48)

Viiden otokseen valitun tutkimuksessa yhteistyössä toimineen yhteisön tuottajan yhteenlaskettu tuotanto oli noin 8 300 tonnia tutkimusajanjaksona, eli noin 37 prosenttia viljellyn lohen arvioidusta yhteisön kokonaistuotannosta.

| (49) | Vahinkoa koskeva arvio perustuu a) myyntihintojen, varastojen, kannattavuuden, sijoitetun pääoman tuoton, kassavirran, investointien sekä pääoman ja palkkojen hankintamahdollisuuksien kaltaisiin vahinkoindikaattoreihin, jotka määritettiin otokseen valituista tuottajista kerättyjen tietojen perusteella ja b) muihin tuotannon, tuotantokapasiteetin, kapasiteetin käyttöasteen, myyntimäärän, markkinaosuuden, kasvun, työllisyyden, tuottavuuden ja polkumyyntimarginaalin suuruuden kaltaisiin vahinkoindikaattoreihin, jotka määritettiin koko yhteisön tuotannonalasta kerättyjen tietojen perusteella. |
| --- | --- |

(49)

Vahinkoa koskeva arvio perustuu a) myyntihintojen, varastojen, kannattavuuden, sijoitetun pääoman tuoton, kassavirran, investointien sekä pääoman ja palkkojen hankintamahdollisuuksien kaltaisiin vahinkoindikaattoreihin, jotka määritettiin otokseen valituista tuottajista kerättyjen tietojen perusteella ja b) muihin tuotannon, tuotantokapasiteetin, kapasiteetin käyttöasteen, myyntimäärän, markkinaosuuden, kasvun, työllisyyden, tuottavuuden ja polkumyyntimarginaalin suuruuden kaltaisiin vahinkoindikaattoreihin, jotka määritettiin koko yhteisön tuotannonalasta kerättyjen tietojen perusteella.

4.3   Kulutus yhteisössä

| (50) | Kulutus kehittyi yhteisössä tarkastelujaksolla seuraavasti:
  Taulukko 1
  Kulutus yhteisössä | 2001 | 2002 | 2003 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tonnia | 527 970 | 550 943 | 611 101 | 607 904 |
| Suhdeluku | 100 | 104 | 116 | 115 |
| Lähde: Eurostat sekä Irlantia, Yhdistynyttä kuningaskuntaa, Ranskaa koskevat tiedot: Kaikki luvut koskevat EU:n 25 jäsenvaltiota. |

(50)

Kulutus kehittyi yhteisössä tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 1

Kulutus yhteisössä

2001

2002

2003

Tutkimusajanjakso

Tonnia

527 970

550 943

611 101

607 904

Suhdeluku

100

104

116

115

Lähde: Eurostat sekä Irlantia, Yhdistynyttä kuningaskuntaa, Ranskaa koskevat tiedot: Kaikki luvut koskevat EU:n 25 jäsenvaltiota.

| (51) | Kulutus yhteisössä vahvistettiin laskemalla yhteen kaikkien yhteisön tuottajien tuotanto ja tuonti kaikista yhteisön ulkopuolisista maista ja vähentämällä tästä vienti Euroopan yhteisöstä. Kaikkien yhteisöön sijoittautuneiden tuottajien tuotanto määritettiin sen maan antamien tietojen perusteella, jossa tuotanto tapahtui, eli Irlannissa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Ranskassa. Tuonti- ja vientimääriä koskevat tiedot saatiin Eurostatilta. |
| --- | --- |

(51)

Kulutus yhteisössä vahvistettiin laskemalla yhteen kaikkien yhteisön tuottajien tuotanto ja tuonti kaikista yhteisön ulkopuolisista maista ja vähentämällä tästä vienti Euroopan yhteisöstä. Kaikkien yhteisöön sijoittautuneiden tuottajien tuotanto määritettiin sen maan antamien tietojen perusteella, jossa tuotanto tapahtui, eli Irlannissa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Ranskassa. Tuonti- ja vientimääriä koskevat tiedot saatiin Eurostatilta.

| (52) | Olisi huomattava, että laajamittaista viljellyn lohen tuotantoa on yhteisössä ainoastaan Yhdistyneessä kuningaskunnassa (Skotlannissa) ja Irlannissa. Eräitä muutoksia tehtiin Eurostatin ilmoittamien nettopainojen muuntamiseksi kokonaispainoksi tai ”kokonaisiksi kaloiksi” (WFE) (7), sillä tällä tuotannonalalla vertailut perustuvat yleensä WFE:hen. Sen vuoksi, jos toisin ei mainita, tuoretta, jäähdytettyä ja jäädytettyä lohta (ei kuitenkaan fileitä) ja tuoreita, jäähdytettyjä ja jäädytettyjä lohifileitä koskevat luvut jaettiin lohen esittämistavasta riippuen joko kertoimella 0,90 tai 0,65, jotka ovat yleisesti hyväksyttyjä kertoimia lohialalla. |
| --- | --- |

(52)

Olisi huomattava, että laajamittaista viljellyn lohen tuotantoa on yhteisössä ainoastaan Yhdistyneessä kuningaskunnassa (Skotlannissa) ja Irlannissa. Eräitä muutoksia tehtiin Eurostatin ilmoittamien nettopainojen muuntamiseksi kokonaispainoksi tai ”kokonaisiksi kaloiksi” (WFE) (7), sillä tällä tuotannonalalla vertailut perustuvat yleensä WFE:hen. Sen vuoksi, jos toisin ei mainita, tuoretta, jäähdytettyä ja jäädytettyä lohta (ei kuitenkaan fileitä) ja tuoreita, jäähdytettyjä ja jäädytettyjä lohifileitä koskevat luvut jaettiin lohen esittämistavasta riippuen joko kertoimella 0,90 tai 0,65, jotka ovat yleisesti hyväksyttyjä kertoimia lohialalla.

| (53) | Edellä olevasta taulukosta käy ilmi, että kulutus kasvoi 16 prosenttia vuosina 2001–2003. Tutkimusajanjaksona kulutus pysyi lähes samana kuin vuonna 2003, sillä se aleni vain 0,5 prosenttia. Tarkastelujaksona kokonaiskulutus kasvoi peräti 15 prosenttia. |
| --- | --- |

(53)

Edellä olevasta taulukosta käy ilmi, että kulutus kasvoi 16 prosenttia vuosina 2001–2003. Tutkimusajanjaksona kulutus pysyi lähes samana kuin vuonna 2003, sillä se aleni vain 0,5 prosenttia. Tarkastelujaksona kokonaiskulutus kasvoi peräti 15 prosenttia.

4.4   Tuonti asianomaisesta maasta yhteisöön

4.4.1   Tarkasteltavana olevan tuonnin määrä

| (54) | Eurostatin tiedoista 51 kappaleessa kuvattua menettelyä noudattaen saatu Norjan tuontimäärä kehittyi tarkastelujaksona seuraavasti:
  Taulukko 2
  Tarkasteltavana olevan tuonnin määrä | 2001 | 2002 | 2003 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tonnia | 269 126 | 294 481 | 351 757 | 362 492 |
| Suhdeluku | 100 | 109 | 131 | 135 |
| Lähde: Eurostat |

(54)

Eurostatin tiedoista 51 kappaleessa kuvattua menettelyä noudattaen saatu Norjan tuontimäärä kehittyi tarkastelujaksona seuraavasti:

Taulukko 2

Tarkasteltavana olevan tuonnin määrä

2001

2002

2003

Tutkimusajanjakso

Tonnia

269 126

294 481

351 757

362 492

Suhdeluku

100

109

131

135

Lähde: Eurostat

| (55) | Taulukosta käy ilmi, että viljellyn lohen tuonti Norjasta kasvoi 35 prosenttia tarkastelujaksona. Kasvu oli peräti 31 prosenttia vuosina 2001–2003, ja se lisääntyi vielä kolme prosenttia vuoden 2003 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Toisin sanoen vaikka kulutus kasvoi lähes 80 000 tonnia tarkastelujaksona, Norjan vienti yhteisöön lisääntyi 93 000 tonnia, joka on enemmän kuin kulutuksen kokonaiskasvu. |
| --- | --- |

(55)

Taulukosta käy ilmi, että viljellyn lohen tuonti Norjasta kasvoi 35 prosenttia tarkastelujaksona. Kasvu oli peräti 31 prosenttia vuosina 2001–2003, ja se lisääntyi vielä kolme prosenttia vuoden 2003 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Toisin sanoen vaikka kulutus kasvoi lähes 80 000 tonnia tarkastelujaksona, Norjan vienti yhteisöön lisääntyi 93 000 tonnia, joka on enemmän kuin kulutuksen kokonaiskasvu.

4.4.2   Tarkasteltavana olevan tuonnin markkinaosuus

| (56) | Norjalaisten vientiä harjoittavien tuottajien markkinaosuus esitetään jäljempänä:
  Taulukko 3
  Norjasta tulevan tuonnin markkinaosuus | 2001 | 2002 | 2003 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | 51 % | 53,5 % | 57,6 % | 59,6 % |
| Suhdeluku | 100 | 105 | 113 | 117 |
| Lähde: Eurostat, yhteisön tuotanto sekä Irlantia, Yhdistynyttä kuningaskuntaa, Ranskaa ja Latviaa koskevien tietojen perusteella laskettu vienti. |

(56)

Norjalaisten vientiä harjoittavien tuottajien markkinaosuus esitetään jäljempänä:

Taulukko 3

Norjasta tulevan tuonnin markkinaosuus

2001

2002

2003

Tutkimusajanjakso

51 %

53,5 %

57,6 %

59,6 %

Suhdeluku

100

105

113

117

Lähde: Eurostat, yhteisön tuotanto sekä Irlantia, Yhdistynyttä kuningaskuntaa, Ranskaa ja Latviaa koskevien tietojen perusteella laskettu vienti.

| (57) | Norjan markkinaosuus on tuonnin tapaan kasvanut tarkastelujaksona. Tuontimääränä mitattuna markkinaosuus kasvoi tarkastelujaksona kokonaisuudessaan 17 prosenttia tai 8,6 prosenttiyksikköä. Vuoden 2002 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana kasvu oli peräti 6,1 prosenttiyksikköä. |
| --- | --- |

(57)

Norjan markkinaosuus on tuonnin tapaan kasvanut tarkastelujaksona. Tuontimääränä mitattuna markkinaosuus kasvoi tarkastelujaksona kokonaisuudessaan 17 prosenttia tai 8,6 prosenttiyksikköä. Vuoden 2002 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana kasvu oli peräti 6,1 prosenttiyksikköä.

4.4.3   Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin keskimääräiset hinnat

| (58) | Norjasta yhteisöön polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin hintakehitys esitetään jäljempänä.
  Taulukko 4
  Norjasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin keskimääräinen hinta (euroa/kg) | 2001 | 2002 | 2003 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | 3,13 | 3,04 | 2,64 | 2,64 |
| Suhdeluku | 100 | 97 | 84 | 84 |
| Lähde: Eurostat |

(58)

Norjasta yhteisöön polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin hintakehitys esitetään jäljempänä.

Taulukko 4

Norjasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin keskimääräinen hinta (euroa/kg)

2001

2002

2003

Tutkimusajanjakso

3,13

3,04

2,64

2,64

Suhdeluku

100

97

84

84

Lähde: Eurostat

| (59) | Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin keskimääräiset hinnat alenivat tarkastelujaksona 16 prosenttia. Taulukosta käy myös selvästi ilmi, että vuonna 2003 jyrkästi alentuneet hinnat ja polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin voimakas lisääntyminen yhteisöön tapahtuivat samanaikaisesti, kuten 54 kappaleessa todetaan. |
| --- | --- |

(59)

Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin keskimääräiset hinnat alenivat tarkastelujaksona 16 prosenttia. Taulukosta käy myös selvästi ilmi, että vuonna 2003 jyrkästi alentuneet hinnat ja polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin voimakas lisääntyminen yhteisöön tapahtuivat samanaikaisesti, kuten 54 kappaleessa todetaan.

4.4.4   Hinnan alittavuus

| (60) | Hinnan alittavuuden laskemiseksi tutkimusajanjaksona otokseen valittujen yhteisön tuottajien painotettuja keskimääräisiä myyntihintoja verrattiin otokseen valittujen norjalaisten vientiä harjoittavien tuottajien painotettuihin keskimääräisiin vientihintoihin. Vertailu tehtiin vertailukelpoisten viljellyn lohen tuotelajien välillä samassa kaupan portaassa eli silloin, kun tuote myytiin ensimmäiselle riippumattomalle asiakkaalle. Vertailu tehtiin sen jälkeen, kun hyvitykset ja alennukset oli vähennetty, ja tuontihinnat olivat CIF-hintoja yhteisön rajalla, jotka oikaistiin tullien välisten erojen huomioon ottamiseksi. |
| --- | --- |

(60)

Hinnan alittavuuden laskemiseksi tutkimusajanjaksona otokseen valittujen yhteisön tuottajien painotettuja keskimääräisiä myyntihintoja verrattiin otokseen valittujen norjalaisten vientiä harjoittavien tuottajien painotettuihin keskimääräisiin vientihintoihin. Vertailu tehtiin vertailukelpoisten viljellyn lohen tuotelajien välillä samassa kaupan portaassa eli silloin, kun tuote myytiin ensimmäiselle riippumattomalle asiakkaalle. Vertailu tehtiin sen jälkeen, kun hyvitykset ja alennukset oli vähennetty, ja tuontihinnat olivat CIF-hintoja yhteisön rajalla, jotka oikaistiin tullien välisten erojen huomioon ottamiseksi.

| (61) | Otokseen valittujen yhteisön tuottajien hinnat määritettiin noudettuna lähettäjältä -tasolla (eli kuljetuskustannukset pois luettuina) ja sellaisilla kaupan portailla, joita pidettiin vertailukelpoisina tarkasteltavana olevan tuonnin kanssa. Sellaisten otokseen valittujen yhteisön tuottajien, jotka myivät kalansa tilahinnoin vähentäen siitä jalostajalle annettavan maksun, hinnat oikaistiin ylöspäin jalostus- ja pakkauskustannusten huomioon ottamiseksi, jotta tällaisten tuottajien hintoja voitaisiin verrata muiden otokseen valittujen tuottajien hintoihin. Oikaisu tehtiin muille otokseen valituille tuottajille näistä toimista aiheutuneiden kustannusten perusteella tai jalostajalle tosiasiallisesti annetun maksun perusteella. |
| --- | --- |

(61)

Otokseen valittujen yhteisön tuottajien hinnat määritettiin noudettuna lähettäjältä -tasolla (eli kuljetuskustannukset pois luettuina) ja sellaisilla kaupan portailla, joita pidettiin vertailukelpoisina tarkasteltavana olevan tuonnin kanssa. Sellaisten otokseen valittujen yhteisön tuottajien, jotka myivät kalansa tilahinnoin vähentäen siitä jalostajalle annettavan maksun, hinnat oikaistiin ylöspäin jalostus- ja pakkauskustannusten huomioon ottamiseksi, jotta tällaisten tuottajien hintoja voitaisiin verrata muiden otokseen valittujen tuottajien hintoihin. Oikaisu tehtiin muille otokseen valituille tuottajille näistä toimista aiheutuneiden kustannusten perusteella tai jalostajalle tosiasiallisesti annetun maksun perusteella.

| (62) | Painotettujen keskiarvojen välisen vertailun tulokset osoittivat, että Norjasta peräisin olevia tarkasteltavana olevia tuotteita myytiin yhteisössä tutkimusajanjaksona hinnoin, jotka alittivat yhteisön tuotannonalan hinnat keskimäärin noin 15 prosenttia. |
| --- | --- |

(62)

Painotettujen keskiarvojen välisen vertailun tulokset osoittivat, että Norjasta peräisin olevia tarkasteltavana olevia tuotteita myytiin yhteisössä tutkimusajanjaksona hinnoin, jotka alittivat yhteisön tuotannonalan hinnat keskimäärin noin 15 prosenttia.

4.5   Yhteisön tuotannonalan tilanne

| (63) | Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutusta yhteisön tuotannonalaan koskevan tarkastelun yhteydessä arvioitiin perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikki taloudelliset tekijät ja seikat, jotka vaikuttavat yhteisön tuotannonalan tilanteeseen tarkastelujaksona. |
| --- | --- |

(63)

Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutusta yhteisön tuotannonalaan koskevan tarkastelun yhteydessä arvioitiin perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikki taloudelliset tekijät ja seikat, jotka vaikuttavat yhteisön tuotannonalan tilanteeseen tarkastelujaksona.

4.5.1   Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste

| (64) | Koko yhteisön tuotannonalan tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste kehittyivät seuraavasti:
  Taulukko 5
  Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste | 2001 | 2002 | 2003 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuotanto tonnia | 18 118 | 20 621 | 19 387 | 20 536 |
| Suhdeluku | 100 | 114 | 107 | 113 |
| Tuotantokapasiteetti (tonnia) | 36 994 | 37 112 | 41 862 | 43 662 |
| Suhdeluku | 100 | 100 | 113 | 118 |
| Kapasiteetin käyttöaste | 49 % | 56 % | 46 % | 47 % |
| Suhdeluku | 100 | 113 | 95 | 96 |
| Lähde: yhteisön tuotannonala |

(64)

Koko yhteisön tuotannonalan tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste kehittyivät seuraavasti:

Taulukko 5

Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste

2001

2002

2003

Tutkimusajanjakso

Tuotanto tonnia

18 118

20 621

19 387

20 536

Suhdeluku

100

114

107

113

Tuotantokapasiteetti (tonnia)

36 994

37 112

41 862

43 662

Suhdeluku

100

100

113

118

Kapasiteetin käyttöaste

49 %

56 %

46 %

47 %

Suhdeluku

100

113

95

96

Lähde: yhteisön tuotannonala

| (65) | Yhteisön tuotannonalan tuotanto kasvoi ensin 14 prosenttia vuosina 2001 ja 2002. Tämän jälkeen se laski kuusi prosenttia, mutta kasvoi jälleen viisi prosenttia tutkimusajanjaksona, vaikka jäikin vuoden 2002 tason alapuolelle. Kuten taulukosta käy ilmi, kokonaistuotanto kasvoi 13 prosenttia tarkastelujaksona. |
| --- | --- |

(65)

Yhteisön tuotannonalan tuotanto kasvoi ensin 14 prosenttia vuosina 2001 ja 2002. Tämän jälkeen se laski kuusi prosenttia, mutta kasvoi jälleen viisi prosenttia tutkimusajanjaksona, vaikka jäikin vuoden 2002 tason alapuolelle. Kuten taulukosta käy ilmi, kokonaistuotanto kasvoi 13 prosenttia tarkastelujaksona.

| (66) | Tuotantokapasiteetti kasvoi tarkastelujaksona 18 prosenttia. Kasvu tapahtui pääasiassa vuonna 2003 (+ 13 prosenttia). Olisi huomattava, että viljellyn lohen tuotantoa rajoitetaan Euroopan yhteisössä jäsenvaltioiden myöntämillä luvilla, joissa vahvistetaan tietyssä paikassa tiettynä aikana vedessä pidettävien elävien kalojen enimmäismäärä. Kapasiteettiluvut ilmaisevat teoreettista kapasiteettia eli luvan kattamaa kokonaismäärää eikä sitä, kuinka monta kalaa voidaan pitää häkeissä tai muissa yhteisön tuotannonalalla käytettävissä tuotantovälineissä. Sen vuoksi näitä kapasiteettilukuja ei pidetä kovin merkittävinä analyysissa. |
| --- | --- |

(66)

Tuotantokapasiteetti kasvoi tarkastelujaksona 18 prosenttia. Kasvu tapahtui pääasiassa vuonna 2003 (+ 13 prosenttia). Olisi huomattava, että viljellyn lohen tuotantoa rajoitetaan Euroopan yhteisössä jäsenvaltioiden myöntämillä luvilla, joissa vahvistetaan tietyssä paikassa tiettynä aikana vedessä pidettävien elävien kalojen enimmäismäärä. Kapasiteettiluvut ilmaisevat teoreettista kapasiteettia eli luvan kattamaa kokonaismäärää eikä sitä, kuinka monta kalaa voidaan pitää häkeissä tai muissa yhteisön tuotannonalalla käytettävissä tuotantovälineissä. Sen vuoksi näitä kapasiteettilukuja ei pidetä kovin merkittävinä analyysissa.

| (67) | Kapasiteetin käyttöaste kasvoi ensin 13 prosenttia vuosina 2001 ja 2002, mutta vuonna 2003 se aleni noin 18 prosenttia ja pysyi tutkimusajanjaksona lähestulkoon vakaana. |
| --- | --- |

(67)

Kapasiteetin käyttöaste kasvoi ensin 13 prosenttia vuosina 2001 ja 2002, mutta vuonna 2003 se aleni noin 18 prosenttia ja pysyi tutkimusajanjaksona lähestulkoon vakaana.

4.5.2   Varastot

| (68) | Olisi huomattava, että viljeltyä lohta ei käytännössä varastoida yhteisössä, vaan se myydään välittömästi pyynnin jälkeen jatkojalostusteollisuudelle. Sen vuoksi varastojen arvioinnilla ei näytä olevan merkitystä tutkittaessa yhteisön tuotannonalan taloudellista tilannetta. |
| --- | --- |

(68)

Olisi huomattava, että viljeltyä lohta ei käytännössä varastoida yhteisössä, vaan se myydään välittömästi pyynnin jälkeen jatkojalostusteollisuudelle. Sen vuoksi varastojen arvioinnilla ei näytä olevan merkitystä tutkittaessa yhteisön tuotannonalan taloudellista tilannetta.

4.5.3   Myyntimäärät, markkinaosuudet, keskimääräiset yksikköhinnat EY:ssä ja kasvu

| (69) | Seuraavan taulukon luvut ilmaisevat yhteisön tuotannonalan myyntiä riippumattomille asiakkaille yhteisössä.
  Taulukko 6
  Myyntimäärät, markkinaosuudet, keskimääräiset yksikköhinnat EY:ssä | 2001 | 2002 | 2003 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Myyntimäärä (tonnia) | 17 556 | 18 684 | 18 997 | 19 925 |
| Suhdeluku | 100 | 106 | 108 | 113 |
| Markkinaosuus | 3,33 % | 3,38 % | 3,11 % | 3,28 % |
| Suhdeluku | 100 | 102 | 93 | 99 |
| Keskimääräiset yksikköhinnat (euroa/kg) | 3,03 | 3,00 | 2,61 | 2,84 |
| Suhdeluku | 100 | 99 | 86 | 94 |
| Lähde: Myyntimäärän ja markkinaosuuden osalta yhteisön tuotannonala. Keskimääräisten yksikköhintojen (tilahinta) osalta otokseen valitut yhteisön tuottajat. |

(69)

Seuraavan taulukon luvut ilmaisevat yhteisön tuotannonalan myyntiä riippumattomille asiakkaille yhteisössä.

Taulukko 6

Myyntimäärät, markkinaosuudet, keskimääräiset yksikköhinnat EY:ssä

2001

2002

2003

Tutkimusajanjakso

Myyntimäärä (tonnia)

17 556

18 684

18 997

19 925

Suhdeluku

100

106

108

113

Markkinaosuus

3,33 %

3,38 %

3,11 %

3,28 %

Suhdeluku

100

102

93

99

Keskimääräiset yksikköhinnat (euroa/kg)

3,03

3,00

2,61

2,84

Suhdeluku

100

99

86

94

Lähde: Myyntimäärän ja markkinaosuuden osalta yhteisön tuotannonala. Keskimääräisten yksikköhintojen (tilahinta) osalta otokseen valitut yhteisön tuottajat.

| (70) | Yhteisön tuotannonalan myyntimäärät kasvoivat vuoden 2001 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana 13 prosenttia. Toisin sanoen yhteisön tuotannonala pystyi kasvattamaan myyntimääräänsä 2 300 tonnia. Tätä olisi tarkasteltava yhteisön kulutuksen kasvua vasten, joka oli peräti 80 000 tonnia kyseisenä aikana. |
| --- | --- |

(70)

Yhteisön tuotannonalan myyntimäärät kasvoivat vuoden 2001 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana 13 prosenttia. Toisin sanoen yhteisön tuotannonala pystyi kasvattamaan myyntimääräänsä 2 300 tonnia. Tätä olisi tarkasteltava yhteisön kulutuksen kasvua vasten, joka oli peräti 80 000 tonnia kyseisenä aikana.

| (71) | Yhteisön tuotannonalan markkinaosuus aleni kokonaisuuden tarkastelujaksona (– 1 prosentti). Se kasvoi ensin vuosina 2001 ja 2002, mutta pieneni voimakkaasti vuonna 2003, kunnes tutkimusajanjaksona se kasvoi jälleen jääden vain hiukan alle vuoden 2001 tason. Koska yhteisön tuotannonalan markkinaosuus on pieni, olisi huomattava, että vähäisilläkin menetyksillä on suuret vaikutukset alaan. |
| --- | --- |

(71)

Yhteisön tuotannonalan markkinaosuus aleni kokonaisuuden tarkastelujaksona (– 1 prosentti). Se kasvoi ensin vuosina 2001 ja 2002, mutta pieneni voimakkaasti vuonna 2003, kunnes tutkimusajanjaksona se kasvoi jälleen jääden vain hiukan alle vuoden 2001 tason. Koska yhteisön tuotannonalan markkinaosuus on pieni, olisi huomattava, että vähäisilläkin menetyksillä on suuret vaikutukset alaan.

| (72) | Vuoden 2001 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana yhteisön tuotannonalan keskimääräiset myyntihinnat alenivat kuusi prosenttia. Alennus tapahtui lähinnä vuosina 2002 ja 2003 (– 13 prosenttiyksikköä), kun taas vuoden 2003 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana hinnat nousivat jonkin verran (+8 prosenttiyksikköä). |
| --- | --- |

(72)

Vuoden 2001 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana yhteisön tuotannonalan keskimääräiset myyntihinnat alenivat kuusi prosenttia. Alennus tapahtui lähinnä vuosina 2002 ja 2003 (– 13 prosenttiyksikköä), kun taas vuoden 2003 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana hinnat nousivat jonkin verran (+8 prosenttiyksikköä).

| (73) | Tarkastelujaksona kulutus kasvoi yhteisössä 15 prosenttia, ja yhteisön tuotannonalan myyntimäärä kasvoi 13 prosenttia. Yhteisön myyntihinnat alenivat kuitenkin samanaikaisesti kuusi prosenttia ja sen markkinaosuus yhden prosentin. Samaan aikaan Norjasta tullut tuonti lisääntyi noin 35 prosenttia, ja alhaisin polkumyyntihinnoin tapahtuneen tuonnin markkinaosuus kasvoi jopa 8,6 prosenttiyksikköä. Tämä tarkoittaa sitä, että tarkastelujaksona tapahtunut markkinoiden kasvu ei johtunut pelkästään yhteisön tuotannonalasta. |
| --- | --- |

(73)

Tarkastelujaksona kulutus kasvoi yhteisössä 15 prosenttia, ja yhteisön tuotannonalan myyntimäärä kasvoi 13 prosenttia. Yhteisön myyntihinnat alenivat kuitenkin samanaikaisesti kuusi prosenttia ja sen markkinaosuus yhden prosentin. Samaan aikaan Norjasta tullut tuonti lisääntyi noin 35 prosenttia, ja alhaisin polkumyyntihinnoin tapahtuneen tuonnin markkinaosuus kasvoi jopa 8,6 prosenttiyksikköä. Tämä tarkoittaa sitä, että tarkastelujaksona tapahtunut markkinoiden kasvu ei johtunut pelkästään yhteisön tuotannonalasta.

4.5.4   Kannattavuus, sijoitetun pääoman tuotto ja kassavirta

| (74) | Yhteisön myynnin kannattavuudella tarkoitetaan voittoa, joka on saatu viljellyn lohen myynnistä yhteisön markkinoilla. Kokonaispääoman tuotto ja kassavirta pystyttiin mittaamaan vain mahdollisimman rajoitetun, samankaltaisen tuotteen sisältävän tuoteryhmän tasolla perusasetuksen 3 artiklan 8 kohdan mukaisesti. Tässä yhteydessä olisi huomattava, että viljellyn lohen osuus otokseen valittujen tuottajien taloudellisesta toiminnasta oli yli 95 prosenttia. |
| --- | --- |

(74)

Yhteisön myynnin kannattavuudella tarkoitetaan voittoa, joka on saatu viljellyn lohen myynnistä yhteisön markkinoilla. Kokonaispääoman tuotto ja kassavirta pystyttiin mittaamaan vain mahdollisimman rajoitetun, samankaltaisen tuotteen sisältävän tuoteryhmän tasolla perusasetuksen 3 artiklan 8 kohdan mukaisesti. Tässä yhteydessä olisi huomattava, että viljellyn lohen osuus otokseen valittujen tuottajien taloudellisesta toiminnasta oli yli 95 prosenttia.

| (75) | Lisäksi sijoitetun pääoman tuotto laskettiin kokonaispääoman tuoton perusteella, koska yhteisön tuotannonalan muodostavat yritykset harjoittavat pääasiallisesti, elleivät jopa yksinomaan, tarkasteltavana olevan tuotteen tuotantoa ja myyntiä. Tässä tutkimuksessa sijoitetun pääoman tuotto ilmaistaan prosenttimääräisenä voittona investointien nettokirjanpitoarvosta.
  Taulukko 7
  Kannattavuus, sijoitetun pääoman tuotto ja kassavirta | 2001 | 2002 | 2003 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Yhteisön myynnin kannattavuus | 7,2 % | – 2,9 % | – 6,2 % | – 4,0 % |
| Sijoitetun pääoman tuotto | 36,7 % | – 15,5 % | – 20,7 % | – 21,4 % |
| Kassavirta (tuhatta euroa) | 3 331 | – 11 | 951 | 698 |
| Lähde: Otokseen valitut yhteisön tuottajat |

(75)

Lisäksi sijoitetun pääoman tuotto laskettiin kokonaispääoman tuoton perusteella, koska yhteisön tuotannonalan muodostavat yritykset harjoittavat pääasiallisesti, elleivät jopa yksinomaan, tarkasteltavana olevan tuotteen tuotantoa ja myyntiä. Tässä tutkimuksessa sijoitetun pääoman tuotto ilmaistaan prosenttimääräisenä voittona investointien nettokirjanpitoarvosta.

Taulukko 7

Kannattavuus, sijoitetun pääoman tuotto ja kassavirta

2001

2002

2003

Tutkimusajanjakso

Yhteisön myynnin kannattavuus

7,2 %

– 2,9 %

– 6,2 %

– 4,0 %

Sijoitetun pääoman tuotto

36,7 %

– 15,5 %

– 20,7 %

– 21,4 %

Kassavirta (tuhatta euroa)

3 331

– 11

951

698

Lähde: Otokseen valitut yhteisön tuottajat

| (76) | Vuonna 2001 yhteisön tuotannonalan kannattavuus oli 7,2 prosenttia. Vuosina 2001 ja 2002 ala kääntyi tappiolliseksi, kun kannattavuus aleni 10,1 prosenttiyksikköä. Yhteisön tuotannonala on tuottanut tämän jälkeen tappiota. Olisi huomattava, että tilanne paheni entisestään vuosina 2002 ja 2003, jolloin kannattavuus aleni – 6,2 prosenttiin (3,3 prosenttiyksikköä). Lohen kysyntä kuitenkin jatkui tutkimusajanjaksona, ja tämän ansiosta yhteisön tuotannonala pystyi nostamaan myyntihintojaan jonkin verran ja vähentämään täten tappioitaan, jotka olivat kuitenkin edelleen huomattavat (– 4 prosenttia). Tarkastelujakson alun ja lopun välisenä aikana kannattavuus aleni peräti 11,2 prosenttiyksikköä. |
| --- | --- |

(76)

Vuonna 2001 yhteisön tuotannonalan kannattavuus oli 7,2 prosenttia. Vuosina 2001 ja 2002 ala kääntyi tappiolliseksi, kun kannattavuus aleni 10,1 prosenttiyksikköä. Yhteisön tuotannonala on tuottanut tämän jälkeen tappiota. Olisi huomattava, että tilanne paheni entisestään vuosina 2002 ja 2003, jolloin kannattavuus aleni – 6,2 prosenttiin (3,3 prosenttiyksikköä). Lohen kysyntä kuitenkin jatkui tutkimusajanjaksona, ja tämän ansiosta yhteisön tuotannonala pystyi nostamaan myyntihintojaan jonkin verran ja vähentämään täten tappioitaan, jotka olivat kuitenkin edelleen huomattavat (– 4 prosenttia). Tarkastelujakson alun ja lopun välisenä aikana kannattavuus aleni peräti 11,2 prosenttiyksikköä.

| (77) | Sijoitetun pääoman tuotto ja kassavirta kehittyivät tarkastelujaksona samalla tavalla kuin kannattavuus. |
| --- | --- |

(77)

Sijoitetun pääoman tuotto ja kassavirta kehittyivät tarkastelujaksona samalla tavalla kuin kannattavuus.

4.5.5   Investoinnit ja pääoman hankintamahdollisuudet

Taulukko 8
  Investoinnit ja pääoman hankintamahdollisuudet

| | 2001 | 2002 | 2003 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Investoinnit (tuhatta euroa) | 1 407 | 1 301 | 1 101 | 2 249 |
| Lähde: Otokseen valitut yhteisön tuottajat |

2001

2002

2003

Tutkimusajanjakso

Investoinnit (tuhatta euroa)

1 407

1 301

1 101

2 249

Lähde: Otokseen valitut yhteisön tuottajat

| (78) | Yhteisön tekemät investoinnit lisääntyivät tarkastelujaksona. Ne vähenivät ensin vuosina 2002 ja 2003, kunnes ne alkoivat jälleen lisääntyä tutkimusajanjaksona. Investointien lisääntyminen voidaan jossakin määrin selittää kysynnän jatkuvuudella, mikä oli ominaista tarkastelujaksolla. Todettiin myös, että huomattava osa investoinneista tehtiin käytössä olleiden tuotantovälineiden kunnostamiseksi tai elinkaarensa lopussa olevien laitteiden korvaamiseksi. Lisäksi yhteisön tuotannonala on viime vuosina pyrkinyt voimakkaasti parantamaan kilpailukykyään näillä markkinoilla. Lisääntyneen kilpailun vuoksi se on pyrkinyt lisäämään tehokkuutta ja alentamaan kustannuksia esimerkiksi ottamalla käyttöön yhteisiä järjestelyjä rehun ostamiseksi tai tuotantonsa markkinoimiseksi ja myymiseksi. Yhteisön tuotannonalalla on myös käynnissä sulauttamisprosessi. Huomattavia rakennemuutoksia on tapahtunut yhteisön lohenviljelyalalla, jolla toimii yhä vähemmän yrityksiä. Useat pienet tuottajat ovat joko lopettaneet toimintansa tai ne on myyty näihin yrityksiin investoineille muille tuottajille. |
| --- | --- |

(78)

Yhteisön tekemät investoinnit lisääntyivät tarkastelujaksona. Ne vähenivät ensin vuosina 2002 ja 2003, kunnes ne alkoivat jälleen lisääntyä tutkimusajanjaksona. Investointien lisääntyminen voidaan jossakin määrin selittää kysynnän jatkuvuudella, mikä oli ominaista tarkastelujaksolla. Todettiin myös, että huomattava osa investoinneista tehtiin käytössä olleiden tuotantovälineiden kunnostamiseksi tai elinkaarensa lopussa olevien laitteiden korvaamiseksi. Lisäksi yhteisön tuotannonala on viime vuosina pyrkinyt voimakkaasti parantamaan kilpailukykyään näillä markkinoilla. Lisääntyneen kilpailun vuoksi se on pyrkinyt lisäämään tehokkuutta ja alentamaan kustannuksia esimerkiksi ottamalla käyttöön yhteisiä järjestelyjä rehun ostamiseksi tai tuotantonsa markkinoimiseksi ja myymiseksi. Yhteisön tuotannonalalla on myös käynnissä sulauttamisprosessi. Huomattavia rakennemuutoksia on tapahtunut yhteisön lohenviljelyalalla, jolla toimii yhä vähemmän yrityksiä. Useat pienet tuottajat ovat joko lopettaneet toimintansa tai ne on myyty näihin yrityksiin investoineille muille tuottajille.

| (79) | Yhteisön tuotannonalan todettiin tarkastelujaksona kohtaavan yhä suurempia ongelmia pääoman hankinnassa. Yhteisön tuotannonalan pääoman hankintamahdollisuuksia olisi tarkasteltava myös yhteisön tuotannonalan kassavirran kehitystä vasten, sillä kassavirta oli negatiivinen tutkimusajanjaksona. On myös selvää, että yhteisön tuotannonalan kasvavat tappiot ja myyntihintojen taso tarkastelujaksona vaikuttivat kielteisesti sen mahdollisuuksiin saada rahoitusta ulkopuolelta. |
| --- | --- |

(79)

Yhteisön tuotannonalan todettiin tarkastelujaksona kohtaavan yhä suurempia ongelmia pääoman hankinnassa. Yhteisön tuotannonalan pääoman hankintamahdollisuuksia olisi tarkasteltava myös yhteisön tuotannonalan kassavirran kehitystä vasten, sillä kassavirta oli negatiivinen tutkimusajanjaksona. On myös selvää, että yhteisön tuotannonalan kasvavat tappiot ja myyntihintojen taso tarkastelujaksona vaikuttivat kielteisesti sen mahdollisuuksiin saada rahoitusta ulkopuolelta.

4.5.6   Työllisyys ja tuottavuus

Taulukko 9
  Työllisyys ja tuottavuus

| | 2001 | 2002 | 2003 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Henkilöstön määrä | 254 | 272 | 269 | 265 |
| Suhdeluku | 100 | 107 | 106 | 104 |
| Tuottavuus (tonnia/työntekijä) | 71,3 | 75,8 | 72,1 | 77,5 |
| Suhdeluku | 100 | 106 | 101 | 108 |
| Lähde: yhteisön tuotannonala |

2001

2002

2003

Tutkimusajanjakso

Henkilöstön määrä

254

272

269

265

Suhdeluku

100

107

106

104

Tuottavuus (tonnia/työntekijä)

71,3

75,8

72,1

77,5

Suhdeluku

100

106

101

108

Lähde: yhteisön tuotannonala

| (80) | Vuoden 2001 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana työllisyys kasvoi yhteisön tuotannonalalla kokonaisuudessaan neljä prosenttia. Kasvu tapahtui kuitenkin vuosina 2001 ja 2002 (+7 prosenttia) ja se selittyy tarkastelujaksona tapahtuneella tuotannon kasvulla. Kuten edellä olevasta taulukosta käy ilmi, vuonna 2002 tapahtunut työllisyyden kasvu ei voinut jatkua markkinatilanteen vuoksi, joten työllisyys laski jälleen vuonna 2003 ja tutkimusajanjaksona. |
| --- | --- |

(80)

Vuoden 2001 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana työllisyys kasvoi yhteisön tuotannonalalla kokonaisuudessaan neljä prosenttia. Kasvu tapahtui kuitenkin vuosina 2001 ja 2002 (+7 prosenttia) ja se selittyy tarkastelujaksona tapahtuneella tuotannon kasvulla. Kuten edellä olevasta taulukosta käy ilmi, vuonna 2002 tapahtunut työllisyyden kasvu ei voinut jatkua markkinatilanteen vuoksi, joten työllisyys laski jälleen vuonna 2003 ja tutkimusajanjaksona.

| (81) | Vaikka työllisyys kasvoi hiukan, yhteisön tuotannonala pystyi lisäämään tuottavuuttaan tarkastelujaksona. Tuotantotason ja työntekijöiden lukumäärän perusteella laskettu tuottavuus kasvoi kahdeksan prosenttia tarkastelujaksona. |
| --- | --- |

(81)

Vaikka työllisyys kasvoi hiukan, yhteisön tuotannonala pystyi lisäämään tuottavuuttaan tarkastelujaksona. Tuotantotason ja työntekijöiden lukumäärän perusteella laskettu tuottavuus kasvoi kahdeksan prosenttia tarkastelujaksona.

4.5.7   Palkat

Taulukko 10
  Palkat

| | 2001 | 2002 | 2003 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Palkat (tuhatta euroa) | 4 620 | 4 223 | 4 015 | 3 765 |
| Suhdeluku | 100 | 91 | 87 | 81 |
| Lähde: Otokseen valitut yhteisön tuottajat |

2001

2002

2003

Tutkimusajanjakso

Palkat (tuhatta euroa)

4 620

4 223

4 015

3 765

Suhdeluku

100

91

87

81

Lähde: Otokseen valitut yhteisön tuottajat

| (82) | Palkkoja oli alennettava 19 prosenttia tarkastelujaksona. |
| --- | --- |

(82)

Palkkoja oli alennettava 19 prosenttia tarkastelujaksona.

4.5.8   Aiemmasta polkumyynnistä elpyminen

| (83) | Olisi huomattava, että syyskuun 1997 ja toukokuun 2003 välisenä aikana huomattavaan osaan Norjasta peräisin olevan viljellyn lohen tuonnista on sovellettu hintasitoumuksia tuolloin voimassa olleiden polkumyynnin ja tukien vastaisten toimenpiteiden mukaisesti. Yhteisön tuotannonala oli kannattavaa vuonna 2001, mutta vuoden 2002 aikana eräät norjalaiset vientiä harjoittavat tuottajat eivät noudattaneet näitä hintasitoumuksia, mikä heikensi välineen tehokkuutta ja johti hintojen alenemiseen. Käynnissä olevasta tutkimuksesta käy ilmi, että norjalaisten vientiä harjoittavien tuottajien hinnat ovat laskeneet 16 prosenttia vuodesta 2001 alkaen. Hinnat ovat laskeneet erityisesti vuodesta 2002 alkaen, jolloin tuolloin voimassa olleiden hintasitoumusten rikkominen alkoi yleistyä. Elpymisen aiemmasta polkumyynnistä ei katsota olleen mahdollista näissä olosuhteissa. |
| --- | --- |

(83)

Olisi huomattava, että syyskuun 1997 ja toukokuun 2003 välisenä aikana huomattavaan osaan Norjasta peräisin olevan viljellyn lohen tuonnista on sovellettu hintasitoumuksia tuolloin voimassa olleiden polkumyynnin ja tukien vastaisten toimenpiteiden mukaisesti. Yhteisön tuotannonala oli kannattavaa vuonna 2001, mutta vuoden 2002 aikana eräät norjalaiset vientiä harjoittavat tuottajat eivät noudattaneet näitä hintasitoumuksia, mikä heikensi välineen tehokkuutta ja johti hintojen alenemiseen. Käynnissä olevasta tutkimuksesta käy ilmi, että norjalaisten vientiä harjoittavien tuottajien hinnat ovat laskeneet 16 prosenttia vuodesta 2001 alkaen. Hinnat ovat laskeneet erityisesti vuodesta 2002 alkaen, jolloin tuolloin voimassa olleiden hintasitoumusten rikkominen alkoi yleistyä. Elpymisen aiemmasta polkumyynnistä ei katsota olleen mahdollista näissä olosuhteissa.

4.5.9   Tosiasiallisen polkumyyntimarginaalin suuruus

| (84) | Tosiasiallisen polkumyyntimarginaalin suuruudella on vaikutusta yhteisön tuotannonalaan, kun otetaan huomioon asianomaisen tuonnin määrä ja hinnat. |
| --- | --- |

(84)

Tosiasiallisen polkumyyntimarginaalin suuruudella on vaikutusta yhteisön tuotannonalaan, kun otetaan huomioon asianomaisen tuonnin määrä ja hinnat.

4.6   Vahinkoa koskevat päätelmät

| (85) | Tutkimuksen mukaan vuoden 2001 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana ja erityisesti vuosina 2002 ja 2003 tarkasteltavana olevan tuotteen tuonti yhteisöön on kasvanut (+ 35 prosenttia). Kyseisenä aikana polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin keskimääräiset hinnat ovat alentuneet 16 prosenttia, ja hintojen aleneminen oli erityisen voimakasta vuosina 2002 ja 2003, minkä jälkeen ne ovat pysyneet erittäin alhaisella tasolla. Norjan markkinaosuuden todettiin kasvaneen 17 prosenttia tai 8,6 prosenttiyksikköä tarkastelujaksona. |
| --- | --- |

(85)

Tutkimuksen mukaan vuoden 2001 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana ja erityisesti vuosina 2002 ja 2003 tarkasteltavana olevan tuotteen tuonti yhteisöön on kasvanut (+ 35 prosenttia). Kyseisenä aikana polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin keskimääräiset hinnat ovat alentuneet 16 prosenttia, ja hintojen aleneminen oli erityisen voimakasta vuosina 2002 ja 2003, minkä jälkeen ne ovat pysyneet erittäin alhaisella tasolla. Norjan markkinaosuuden todettiin kasvaneen 17 prosenttia tai 8,6 prosenttiyksikköä tarkastelujaksona.

| (86) | Edellä mainittujen indikaattorien perusteella yhteisön tuotannonalan tilanne heikkeni vähitellen vuoden 2001 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Vaikka eräät tekijät kehittyivät myönteisesti tarkastelujaksona (tuotanto, tuotantokapasiteetti, myyntimäärät), useimmat kehittyivät kielteisesti (myyntihinnat, markkinaosuus, kannattavuus, kassavirta, sijoitetun pääoman tuotto, palkat). |
| --- | --- |

(86)

Edellä mainittujen indikaattorien perusteella yhteisön tuotannonalan tilanne heikkeni vähitellen vuoden 2001 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Vaikka eräät tekijät kehittyivät myönteisesti tarkastelujaksona (tuotanto, tuotantokapasiteetti, myyntimäärät), useimmat kehittyivät kielteisesti (myyntihinnat, markkinaosuus, kannattavuus, kassavirta, sijoitetun pääoman tuotto, palkat).

| (87) | Tuotannon ja myyntimäärän kasvun ansiosta yhteisön tuotannonala pystyi ainoastaan saavuttamaan aiemman markkinaosuutensa tutkimusajanjaksona ja säilyttämään sen. Tuotantokapasiteetilla ei katsottu olevan juurikaan merkitystä, sillä luvut ovat ainoastaan teoreettisia ja ne perustuvat luvan kattamaan kokonaismäärään eikä siihen, kuinka monta kalaa häkeissä tai muissa tuotantovälineissä voidaan pitää. Kapasiteetin käyttöaste aleni 49 prosentista 47 prosenttiin tänä aikana, kun taas tuottavuus kasvoi lähinnä automaation lisääntymisen ansiosta (+ 8 prosenttia). Kysyntä jatkui yhteisön markkinoilla tarkastelujaksolla, sillä kulutus kasvoi 15 prosenttia tai 80 000 tonnia. Vaikka yhteisön tuotannonala pystyi lisäämään sekä tuotantoaan että myyntimääriään 13 prosenttia, se pystyi juuri ja juuri säilyttämään markkinaosuutensa. Samanaikaisesti norjalaiset viejät pystyivät lisäämään myyntiään 93 000 tonnia ja valtaamaan huomattavan markkinaosuuden. |
| --- | --- |

(87)

Tuotannon ja myyntimäärän kasvun ansiosta yhteisön tuotannonala pystyi ainoastaan saavuttamaan aiemman markkinaosuutensa tutkimusajanjaksona ja säilyttämään sen. Tuotantokapasiteetilla ei katsottu olevan juurikaan merkitystä, sillä luvut ovat ainoastaan teoreettisia ja ne perustuvat luvan kattamaan kokonaismäärään eikä siihen, kuinka monta kalaa häkeissä tai muissa tuotantovälineissä voidaan pitää. Kapasiteetin käyttöaste aleni 49 prosentista 47 prosenttiin tänä aikana, kun taas tuottavuus kasvoi lähinnä automaation lisääntymisen ansiosta (+ 8 prosenttia). Kysyntä jatkui yhteisön markkinoilla tarkastelujaksolla, sillä kulutus kasvoi 15 prosenttia tai 80 000 tonnia. Vaikka yhteisön tuotannonala pystyi lisäämään sekä tuotantoaan että myyntimääriään 13 prosenttia, se pystyi juuri ja juuri säilyttämään markkinaosuutensa. Samanaikaisesti norjalaiset viejät pystyivät lisäämään myyntiään 93 000 tonnia ja valtaamaan huomattavan markkinaosuuden.

| (88) | Lisäksi yhteisön tuotannonalan myyntimäärien kasvu tapahtui alenevien hintojen kustannuksella. Sen vuoksi kannattavuus kääntyi tappiolliseksi (vuonna 2001 kannattavuus oli 7,2 prosenttia, mutta vuonna 2002 tappiot olivat – 2,9 prosenttia, vuonna 2003 -6,2 prosenttia ja tutkimusajanjaksona – 4,0 prosenttia). Sijoitetun pääoman tuotto ja kassavirrat kehittyivät vastaavalla tavalla. Myös palkat alenivat tarkastelujaksona (– 19 prosenttia). |
| --- | --- |

(88)

Lisäksi yhteisön tuotannonalan myyntimäärien kasvu tapahtui alenevien hintojen kustannuksella. Sen vuoksi kannattavuus kääntyi tappiolliseksi (vuonna 2001 kannattavuus oli 7,2 prosenttia, mutta vuonna 2002 tappiot olivat – 2,9 prosenttia, vuonna 2003 -6,2 prosenttia ja tutkimusajanjaksona – 4,0 prosenttia). Sijoitetun pääoman tuotto ja kassavirrat kehittyivät vastaavalla tavalla. Myös palkat alenivat tarkastelujaksona (– 19 prosenttia).

| (89) | Kaikki edellä mainitut tekijät huomioon ottaen katsotaan alustavasti, että yhteisön tuotannonalalle on aiheutunut perusasetuksen 3 artiklassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa. |
| --- | --- |

(89)

Kaikki edellä mainitut tekijät huomioon ottaen katsotaan alustavasti, että yhteisön tuotannonalalle on aiheutunut perusasetuksen 3 artiklassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa.

5.   SYY-YHTEYS

5.1   Alustavat huomiot

| (90) | Voidakseen tehdä alustavat päätelmät siitä, onko polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen vahingon välillä syy-yhteys, komissio selvitti ensin perusasetuksen 3 artiklan 6 kohdan mukaisesti, miten asianomaisesta maasta polkumyynnillä tapahtuva tuonti vaikuttaa kyseisen tuotannonalan tilanteeseen. |
| --- | --- |

(90)

Voidakseen tehdä alustavat päätelmät siitä, onko polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen vahingon välillä syy-yhteys, komissio selvitti ensin perusasetuksen 3 artiklan 6 kohdan mukaisesti, miten asianomaisesta maasta polkumyynnillä tapahtuva tuonti vaikuttaa kyseisen tuotannonalan tilanteeseen.

| (91) | Toiseksi komissio tarkasteli perusasetuksen 3 artiklan 7 kohdan mukaisesti myös muita tekijöitä, jotka ovat saattaneet vahingoittaa yhteisön tuotannonalaa, sen varmistamiseksi, ettei kyseisten tekijöiden mahdollisesti aiheuttaman vahingon katsottaisi virheellisesti johtuneen polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista. Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin lisäksi tutkittiin muita tiedossa olevia tekijöitä, jotka olisivat voineet aiheuttaa yhteisön tuotannonalalle samaan aikaan vahinkoa, sen varmistamiseksi, ettei niiden yhteisön tuotannonalalle mahdollisesti aiheuttaman vahingon katsottu johtuneen polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista. |
| --- | --- |

(91)

Toiseksi komissio tarkasteli perusasetuksen 3 artiklan 7 kohdan mukaisesti myös muita tekijöitä, jotka ovat saattaneet vahingoittaa yhteisön tuotannonalaa, sen varmistamiseksi, ettei kyseisten tekijöiden mahdollisesti aiheuttaman vahingon katsottaisi virheellisesti johtuneen polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista. Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin lisäksi tutkittiin muita tiedossa olevia tekijöitä, jotka olisivat voineet aiheuttaa yhteisön tuotannonalalle samaan aikaan vahinkoa, sen varmistamiseksi, ettei niiden yhteisön tuotannonalalle mahdollisesti aiheuttaman vahingon katsottu johtuneen polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista.

5.2   Asianomaisesta maasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutukset

| (92) | Yhteisön tuotannonalan kärsimän vahingon ja polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin välinen yhteys voidaan osoittaa erityisesti samanaikaisesti tapahtuneella kehityksellä. Vuoden 2001 ja tutkimusajanjakson päättymisen välisenä aikana viljellyn lohen tuonti Norjasta yhteisöön kasvoi 35 prosenttia ja tällaisen tuonnin markkinaosuus kasvoi yhteisön tuotannon kustannuksella 8,6 prosenttiyksikköä eli 59,6 prosenttiin. Norjalaisten tuotteiden hinnat alenivat 16 prosenttia tarkastelujaksona. |
| --- | --- |

(92)

Yhteisön tuotannonalan kärsimän vahingon ja polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin välinen yhteys voidaan osoittaa erityisesti samanaikaisesti tapahtuneella kehityksellä. Vuoden 2001 ja tutkimusajanjakson päättymisen välisenä aikana viljellyn lohen tuonti Norjasta yhteisöön kasvoi 35 prosenttia ja tällaisen tuonnin markkinaosuus kasvoi yhteisön tuotannon kustannuksella 8,6 prosenttiyksikköä eli 59,6 prosenttiin. Norjalaisten tuotteiden hinnat alenivat 16 prosenttia tarkastelujaksona.

| (93) | Tämä kehitys tapahtui samaan aikaan kun yhteisön tuottajille aiheutui vakavia taloudellisia menetyksiä. Tuonti lisääntyikin Norjasta samaan aikaan kun tärkeimmät yhteisön tuotannonalaa kuvaavat taloudelliset indikaattorit heikkenivät huomattavasti vuoden 2001 ja tutkimusajanjakson lopun välisenä aikana. Vuoden 2002 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana, jolloin norjalaisten tuotteiden hinnat alenivat noin 13 prosenttia, yhteisön tuotannonalan myyntihinnat alenivat viisi prosenttia ja sen markkinaosuus pieneni peräti kolme prosenttia. Sen vuoksi yhteisön tuotannonalalle aiheutui tappioita tutkimusajanjaksona ja kahta sitä edeltävänä vuonna. Koska on yleisesti hyväksytty tosiasia, että yhteisön viljellyn lohen markkinoita hallitsee Norjasta tuleva tuonti erityisesti sen suuren määrän vuoksi, tilanne osoittaa, että yhteisön markkinoille aiheutui voimakkaita hintapaineita, joita pahensi polkumyynnillä tapahtuva tuonti. Muita osoituksia hintapaineen vaikutuksesta ovat norjalaisten vientiä harjoittavien tuottajien myynti alihintaan ja yhteisön tuotannonalan hintojen huomattava aleneminen tutkimusajanjaksona. |
| --- | --- |

(93)

Tämä kehitys tapahtui samaan aikaan kun yhteisön tuottajille aiheutui vakavia taloudellisia menetyksiä. Tuonti lisääntyikin Norjasta samaan aikaan kun tärkeimmät yhteisön tuotannonalaa kuvaavat taloudelliset indikaattorit heikkenivät huomattavasti vuoden 2001 ja tutkimusajanjakson lopun välisenä aikana. Vuoden 2002 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana, jolloin norjalaisten tuotteiden hinnat alenivat noin 13 prosenttia, yhteisön tuotannonalan myyntihinnat alenivat viisi prosenttia ja sen markkinaosuus pieneni peräti kolme prosenttia. Sen vuoksi yhteisön tuotannonalalle aiheutui tappioita tutkimusajanjaksona ja kahta sitä edeltävänä vuonna. Koska on yleisesti hyväksytty tosiasia, että yhteisön viljellyn lohen markkinoita hallitsee Norjasta tuleva tuonti erityisesti sen suuren määrän vuoksi, tilanne osoittaa, että yhteisön markkinoille aiheutui voimakkaita hintapaineita, joita pahensi polkumyynnillä tapahtuva tuonti. Muita osoituksia hintapaineen vaikutuksesta ovat norjalaisten vientiä harjoittavien tuottajien myynti alihintaan ja yhteisön tuotannonalan hintojen huomattava aleneminen tutkimusajanjaksona.

5.3   Muiden tekijöiden vaikutus

5.3.1   Muista kolmansista maista peräisin oleva tuonti

| (94) | Tähän tutkimukseen kuulumattomista kolmansista maista peräisin oleva tuonti kehittyi tarkastelujaksona seuraavasti:
  Taulukko 11
  Muista kolmansista maista peräisin oleva tuonti | 2001 | 2002 | 2003 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuonti muista kolmansista maista kuin Norjasta (tonnia) | 82 082 | 106 154 | 108 157 | 117 994 |
| Suhdeluku | 100 | 129 | 132 | 144 |
| Markkinaosuus | 15,5 % | 19,3 % | 17,7 % | 19,4 % |
| Keskimääräinen hinta (euroa/kg) | 2,86 | 2,34 | 2,15 | 2,23 |
| Yhdysvallat (tonnia) | 5 011 | 26 359 | 27 233 | 24 624 |
| Suhdeluku | 100 | 526 | 543 | 491 |
| Markkinaosuus | 0,9 % | 4,8 % | 4,5 % | 4,0 % |
| Keskimääräinen hinta (euroa/kg) | 2,35 | 1,73 | 1,57 | 1,69 |
| Kanada (tonnia) | 593 | 3 592 | 6 490 | 6 940 |
| Suhdeluku | 100 | 605 | 1094 | 1170 |
| Markkinaosuus | 0,1 % | 0,7 % | 1,1 % | 1,1 % |
| Keskimääräinen hinta (euroa/kg) | 2,90 | 1,89 | 1,72 | 1,77 |
| Chile (tonnia) | 26 442 | 28 669 | 19 455 | 24 547 |
| Suhdeluku | 100 | 108 | 74 | 93 |
| Markkinaosuus | 5,0 % | 5,2 % | 3,2 % | 4,0 % |
| Keskimääräinen hinta (euroa/kg) | 2,93 | 2,36 | 2,60 | 2,89 |
| Färsaaret (tonnia) | 40 505 | 37 075 | 41 202 | 37 108 |
| Suhdeluku | 100 | 92 | 102 | 92 |
| Markkinaosuus | 7,7 % | 6,7 % | 6,7 % | 6,1 % |
| Keskimääräinen hinta (euroa/kg) | 2,95 | 2,78 | 2,50 | 2,57 |
| Lähde: Eurostat |

(94)

Tähän tutkimukseen kuulumattomista kolmansista maista peräisin oleva tuonti kehittyi tarkastelujaksona seuraavasti:

Taulukko 11

Muista kolmansista maista peräisin oleva tuonti

2001

2002

2003

Tutkimusajanjakso

Tuonti muista kolmansista maista kuin Norjasta (tonnia)

82 082

106 154

108 157

117 994

Suhdeluku

100

129

132

144

Markkinaosuus

15,5 %

19,3 %

17,7 %

19,4 %

Keskimääräinen hinta (euroa/kg)

2,86

2,34

2,15

2,23

Yhdysvallat (tonnia)

5 011

26 359

27 233

24 624

Suhdeluku

100

526

543

491

Markkinaosuus

0,9 %

4,8 %

4,5 %

4,0 %

Keskimääräinen hinta (euroa/kg)

2,35

1,73

1,57

1,69

Kanada (tonnia)

593

3 592

6 490

6 940

Suhdeluku

100

605

1094

1170

Markkinaosuus

0,1 %

0,7 %

1,1 %

1,1 %

Keskimääräinen hinta (euroa/kg)

2,90

1,89

1,72

1,77

Chile (tonnia)

26 442

28 669

19 455

24 547

Suhdeluku

100

108

74

93

Markkinaosuus

5,0 %

5,2 %

3,2 %

4,0 %

Keskimääräinen hinta (euroa/kg)

2,93

2,36

2,60

2,89

Färsaaret (tonnia)

40 505

37 075

41 202

37 108

Suhdeluku

100

92

102

92

Markkinaosuus

7,7 %

6,7 %

6,7 %

6,1 %

Keskimääräinen hinta (euroa/kg)

2,95

2,78

2,50

2,57

Lähde: Eurostat

| (95) | Taulukosta ilmenevät kaikista muista maista paitsi Norjasta tuodun viljellyn lohen tuontimäärät, markkinaosuudet ja keskimääräiset hinnat sekä samat tiedot yksitellen perinteisistä tuojamaista (eli Yhdysvalloista, Kanadasta, Chilestä ja Färsaarilta). |
| --- | --- |

(95)

Taulukosta ilmenevät kaikista muista maista paitsi Norjasta tuodun viljellyn lohen tuontimäärät, markkinaosuudet ja keskimääräiset hinnat sekä samat tiedot yksitellen perinteisistä tuojamaista (eli Yhdysvalloista, Kanadasta, Chilestä ja Färsaarilta).

| (96) | Olisi huomattava, että tuontitilastoissa ei tehdä eroa viljellyn lohen ja luonnonlohen välillä. Tutkimuksen aikana kerätyistä tiedoista käy kuitenkin ilmi, että suurin osa Yhdysvalloista ja Kanadasta tulevasta tuonnista on luonnonlohta, joten on epätodennäköistä, että näistä maista tulevalla tuonnilla voisi olla suurta merkitystä yhteisön tuotannonalan tilanteeseen. |
| --- | --- |

(96)

Olisi huomattava, että tuontitilastoissa ei tehdä eroa viljellyn lohen ja luonnonlohen välillä. Tutkimuksen aikana kerätyistä tiedoista käy kuitenkin ilmi, että suurin osa Yhdysvalloista ja Kanadasta tulevasta tuonnista on luonnonlohta, joten on epätodennäköistä, että näistä maista tulevalla tuonnilla voisi olla suurta merkitystä yhteisön tuotannonalan tilanteeseen.

| (97) | Taulukon mukaan tuontihinnat Chilestä olivat yhteisön tuotannonalan hintoja korkeammat tutkimusajanjaksona, ja viljellyn lohen hinnat vaihtelivat huomattavasti muiden kolmansien maiden välillä. Tuontihinnat Färsaarilta olivat alhaisemmat kuin norjalaisten vientiä harjoittavien tuottajien veloittamat hinnat, mutta on huomattava, että tuontimäärä Chilestä aleni seitsemän prosenttia ja tuontimäärä Färsaarilta kahdeksan prosenttia tarkastelujaksona. |
| --- | --- |

(97)

Taulukon mukaan tuontihinnat Chilestä olivat yhteisön tuotannonalan hintoja korkeammat tutkimusajanjaksona, ja viljellyn lohen hinnat vaihtelivat huomattavasti muiden kolmansien maiden välillä. Tuontihinnat Färsaarilta olivat alhaisemmat kuin norjalaisten vientiä harjoittavien tuottajien veloittamat hinnat, mutta on huomattava, että tuontimäärä Chilestä aleni seitsemän prosenttia ja tuontimäärä Färsaarilta kahdeksan prosenttia tarkastelujaksona.

| (98) | Tätä olisi tarkasteltava ottaen huomioon kulutuksen ja polkumyynnillä Norjasta tapahtuvan tuonnin kehitys. Kuten 53 kappaleessa todetaan, kulutus lisääntyi 15 prosenttia tarkastelujaksona, kun taas tutkimusajanjaksona se pysyi lähestulkoon samalla tasolla kuin vuonna 2003 väheten vain 0,5 prosenttia. Kuten 55 kappaleessa todetaan, tuonti Norjasta lisääntyi noin 35 prosenttia tarkastelujaksona ja noin 3,1 prosenttia vuoden 2003 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. |
| --- | --- |

(98)

Tätä olisi tarkasteltava ottaen huomioon kulutuksen ja polkumyynnillä Norjasta tapahtuvan tuonnin kehitys. Kuten 53 kappaleessa todetaan, kulutus lisääntyi 15 prosenttia tarkastelujaksona, kun taas tutkimusajanjaksona se pysyi lähestulkoon samalla tasolla kuin vuonna 2003 väheten vain 0,5 prosenttia. Kuten 55 kappaleessa todetaan, tuonti Norjasta lisääntyi noin 35 prosenttia tarkastelujaksona ja noin 3,1 prosenttia vuoden 2003 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana.

| (99) | Edellä sanottu huomioon ottaen päätellään alustavasti, että tuonti muista kolmansista maista yhteisöön ei voinut olla ratkaiseva syy yhteisön tuotannonalan kärsimään vahinkoon. |
| --- | --- |

(99)

Edellä sanottu huomioon ottaen päätellään alustavasti, että tuonti muista kolmansista maista yhteisöön ei voinut olla ratkaiseva syy yhteisön tuotannonalan kärsimään vahinkoon.

5.3.2   Kulutustottumusten muutosten vaikutus

| (100) | Viljellyn lohen kulutus kasvoi yhteisössä 15 prosenttia tarkastelujaksona ja oli lähes 608 000 tonnia tutkimusajanjaksona. Yhteisön tuotannonala hyötyi tästä kulutuksen kasvusta ja lisäsi tuotantoaan ja myyntiään. Kulutuksen kehityksen ei näin ollen katsota vaikuttaneen yhteisön tuotannonalan kärsimään vahinkoon. |
| --- | --- |

(100)

Viljellyn lohen kulutus kasvoi yhteisössä 15 prosenttia tarkastelujaksona ja oli lähes 608 000 tonnia tutkimusajanjaksona. Yhteisön tuotannonala hyötyi tästä kulutuksen kasvusta ja lisäsi tuotantoaan ja myyntiään. Kulutuksen kehityksen ei näin ollen katsota vaikuttaneen yhteisön tuotannonalan kärsimään vahinkoon.

| (101) | On väitetty, että kulutus on vähentynyt Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja että tämä on aiheuttanut vahinkoa yhteisön tuottajille. Yhdistyneen kuningaskunnan markkinoita ei voida kuitenkaan tarkastella erillään koko yhteisön markkinoista ja yhteisön markkinoilla todetusta kulutuksen kasvusta tarkastelujaksona. Se, että viljellyn lohen kysyntä väheni tietyssä yhteisön osassa, vaikka kysyntä kasvoi yhteisössä kokonaisuudessaan, ei voi olla syynä yhteisön tuotannonalan taloudellisen tilanteen heikkenemiseen. Sen vuoksi todettiin alustavasti, että kulutustottumusten muutokset eivät aiheuttaneet yhteisön tuotannonalan kärsimää merkittävää vahinkoa. |
| --- | --- |

(101)

On väitetty, että kulutus on vähentynyt Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja että tämä on aiheuttanut vahinkoa yhteisön tuottajille. Yhdistyneen kuningaskunnan markkinoita ei voida kuitenkaan tarkastella erillään koko yhteisön markkinoista ja yhteisön markkinoilla todetusta kulutuksen kasvusta tarkastelujaksona. Se, että viljellyn lohen kysyntä väheni tietyssä yhteisön osassa, vaikka kysyntä kasvoi yhteisössä kokonaisuudessaan, ei voi olla syynä yhteisön tuotannonalan taloudellisen tilanteen heikkenemiseen. Sen vuoksi todettiin alustavasti, että kulutustottumusten muutokset eivät aiheuttaneet yhteisön tuotannonalan kärsimää merkittävää vahinkoa.

5.3.3   Yhteisön tuotannonalan vientimäärän muutokset

Taulukko 12
  Yhteisön tuotannonalan vientimäärä

| | 2001 | 2002 | 2003 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vienti (tonnia) | 169 | 211 | 348 | 423 |
| Lähde: yhteisön tuotannonala |

2001

2002

2003

Tutkimusajanjakso

Vienti (tonnia)

169

211

348

423

Lähde: yhteisön tuotannonala

| (102) | Myös yhteisön tuotannonalan vientimäärien vaihtelun vaikutuksia on tutkittu. Vienti kasvoi 150 prosenttia. Yhteisön markkinoilla vallinneen vaikean tilanteen vuoksi yhteisön tuotannonala pyrki lisäämään vientiään, mutta viennin osuus nousi kuitenkin vain noin kahteen prosenttiin tuotannonalan kokonaistuotannosta ja -myynnistä. Sen vuoksi pääteltiin alustavasti, että vientimäärien muutokset eivät aiheuttaneet yhteisön tuotannonalan kärsimää merkittävää vahinkoa. Joka tapauksessa on huomattava, että kannattavuutta koskevat tiedot perustuvat tietoihin, jotka koskevat ainoastaan yhteisön tuotannonalan myyntiä yhteisössä sijaitseville etuyhteydettömille asiakkaille. |
| --- | --- |

(102)

Myös yhteisön tuotannonalan vientimäärien vaihtelun vaikutuksia on tutkittu. Vienti kasvoi 150 prosenttia. Yhteisön markkinoilla vallinneen vaikean tilanteen vuoksi yhteisön tuotannonala pyrki lisäämään vientiään, mutta viennin osuus nousi kuitenkin vain noin kahteen prosenttiin tuotannonalan kokonaistuotannosta ja -myynnistä. Sen vuoksi pääteltiin alustavasti, että vientimäärien muutokset eivät aiheuttaneet yhteisön tuotannonalan kärsimää merkittävää vahinkoa. Joka tapauksessa on huomattava, että kannattavuutta koskevat tiedot perustuvat tietoihin, jotka koskevat ainoastaan yhteisön tuotannonalan myyntiä yhteisössä sijaitseville etuyhteydettömille asiakkaille.

5.3.4   Muut norjalaisiin tuottajiin/tuojiin etuyhteydessä olevat yhteisön tuottajat

| (103) | On tarkasteltu, johtuiko yhteisön tuotannonalan kärsimä vahinko muista norjalaisiin tuottajiin etuyhteydessä olevista yhteisön tuottajista. Kuten 44 kappaleessa todetaan, tällaisia tuottajia ei perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan nojalla luettu mukaan yhteisön tuotannonalan määritelmään. |
| --- | --- |

(103)

On tarkasteltu, johtuiko yhteisön tuotannonalan kärsimä vahinko muista norjalaisiin tuottajiin etuyhteydessä olevista yhteisön tuottajista. Kuten 44 kappaleessa todetaan, tällaisia tuottajia ei perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan nojalla luettu mukaan yhteisön tuotannonalan määritelmään.

| (104) | Viisi norjalaisiin tuottajiin/tuojiin etuyhteydessä olevaa yhteisön tuottajaa toimitti merkityksellisiä vastauksia kyselylomakkeeseen. Tällaisten tuojien osuus oli noin 54 prosenttia norjalaisiin tuottajiin/tuojiin etuyhteydessä olevista yhteisön tuottajista.
  Taulukko 13
  Norjalaisiin tuottajiin/tuojiin etuyhteydessä olevien yhteisön tuottajien myyntimäärät, markkinaosuudet ja keskimääräiset myyntihinnat etuyhteydettömille asiakkaille | 2001 | 2002 | 2003 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Myynti etuyhteydettömille asiakkaille yhteisössä (tonnia) | 67 983 | 71 879 | 76 175 | 72 255 |
| Suhdeluku | 100 | 105 | 112 | 106 |
| Markkinaosuus | 12,8 % | 13,0 % | 12,4 % | 11,9 % |
| Keskimääräinen hinta (euroa/kg) | 2,90 | 2,84 | 2,73 | 2,76 |
| Lähde: Norjalaisiin tuottajiin/tuojiin etuyhteydessä olevien yhteisön tuottajien kyselylomakkeeseen antamat vastaukset |

(104)

Viisi norjalaisiin tuottajiin/tuojiin etuyhteydessä olevaa yhteisön tuottajaa toimitti merkityksellisiä vastauksia kyselylomakkeeseen. Tällaisten tuojien osuus oli noin 54 prosenttia norjalaisiin tuottajiin/tuojiin etuyhteydessä olevista yhteisön tuottajista.

Taulukko 13

Norjalaisiin tuottajiin/tuojiin etuyhteydessä olevien yhteisön tuottajien myyntimäärät, markkinaosuudet ja keskimääräiset myyntihinnat etuyhteydettömille asiakkaille

2001

2002

2003

Tutkimusajanjakso

Myynti etuyhteydettömille asiakkaille yhteisössä (tonnia)

67 983

71 879

76 175

72 255

Suhdeluku

100

105

112

106

Markkinaosuus

12,8 %

13,0 %

12,4 %

11,9 %

Keskimääräinen hinta (euroa/kg)

2,90

2,84

2,73

2,76

Lähde: Norjalaisiin tuottajiin/tuojiin etuyhteydessä olevien yhteisön tuottajien kyselylomakkeeseen antamat vastaukset

| (105) | Taulukosta käy ilmi, että kyselylomakkeeseen annettujen vastausten perusteella viiden yhteistyössä toimineen tuottajan myyntimäärä kasvoi tarkastelujaksona kuusi prosenttia ja että niiden hinnat alenivat noin viisi prosenttia, mikä vastaa yhteisön tuotannonalan yleistä kehitystä. Lisäksi todettiin, että niiden markkinaosuus pieneni noin yhden prosenttiyksikön tarkastelujaksona, mikä myöskin vastaa yhteisön tuotannonalan kehitystä, ja että niiden myyntihinnat olivat norjalaisten vientiä harjoittavien tuottajien hintoja korkeammat (noin viisi prosenttia korkeammat tutkimusajanjaksona). Samanaikaisesti norjalaiset viejät pystyivät lisäämään myyntiään 93 000 tonnia ja kasvattamaan markkinaosuuttaan. Näyttää kuitenkin siltä, että norjalaisiin tuottajiin/tuojiin etuyhteydessä olevien yhteisön tuottajien taloudellisen tilanteen heikkeneminen ei ehkä ollutkaan yhtä jyrkkä kuin yhteisön tuotannonalalla. |
| --- | --- |

(105)

Taulukosta käy ilmi, että kyselylomakkeeseen annettujen vastausten perusteella viiden yhteistyössä toimineen tuottajan myyntimäärä kasvoi tarkastelujaksona kuusi prosenttia ja että niiden hinnat alenivat noin viisi prosenttia, mikä vastaa yhteisön tuotannonalan yleistä kehitystä. Lisäksi todettiin, että niiden markkinaosuus pieneni noin yhden prosenttiyksikön tarkastelujaksona, mikä myöskin vastaa yhteisön tuotannonalan kehitystä, ja että niiden myyntihinnat olivat norjalaisten vientiä harjoittavien tuottajien hintoja korkeammat (noin viisi prosenttia korkeammat tutkimusajanjaksona). Samanaikaisesti norjalaiset viejät pystyivät lisäämään myyntiään 93 000 tonnia ja kasvattamaan markkinaosuuttaan. Näyttää kuitenkin siltä, että norjalaisiin tuottajiin/tuojiin etuyhteydessä olevien yhteisön tuottajien taloudellisen tilanteen heikkeneminen ei ehkä ollutkaan yhtä jyrkkä kuin yhteisön tuotannonalalla.

| (106) | Sen vuoksi pääteltiin alustavasti, että norjalaisiin tuottajiin/tuojiin etuyhteydessä olevat yhteisön tuottajat eivät vaikuttaneet merkittävissä määrin yhteisön tuotannonalan kärsimään merkittävään vahinkoon. |
| --- | --- |

(106)

Sen vuoksi pääteltiin alustavasti, että norjalaisiin tuottajiin/tuojiin etuyhteydessä olevat yhteisön tuottajat eivät vaikuttaneet merkittävissä määrin yhteisön tuotannonalan kärsimään merkittävään vahinkoon.

5.3.5   Kuolleisuuden lisääntymisen vaikutus tuotantoon ja myyntimääriin

| (107) | Yksi asianomainen osapuoli väitti, että kalojen tavanomaista korkeampi kuolleisuus Irlannissa ja tautien puhkeaminen Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Irlannissa vuosina 2002 ja 2003 saattoivat vähentää tuotantoa ja myyntimääriä huomattavasti. Näiden ilmiöiden katsottiin kuitenkin vaikuttaneen vain muutamiin tiloihin eikä niillä ollut merkittävää vaikutusta kokonaisuuteen. Kuten 64 ja 69 kappaleessa todetaan, yhteisön tuotannonalan tuotanto ja myyntimäärä kasvoivat tarkastelujaksona. Sen vuoksi päätellään alustavasti, että tavallista korkeampi kuolleisuus ei ollut syynä merkittäviin vahingollisiin vaikutuksiin. |
| --- | --- |

(107)

Yksi asianomainen osapuoli väitti, että kalojen tavanomaista korkeampi kuolleisuus Irlannissa ja tautien puhkeaminen Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Irlannissa vuosina 2002 ja 2003 saattoivat vähentää tuotantoa ja myyntimääriä huomattavasti. Näiden ilmiöiden katsottiin kuitenkin vaikuttaneen vain muutamiin tiloihin eikä niillä ollut merkittävää vaikutusta kokonaisuuteen. Kuten 64 ja 69 kappaleessa todetaan, yhteisön tuotannonalan tuotanto ja myyntimäärä kasvoivat tarkastelujaksona. Sen vuoksi päätellään alustavasti, että tavallista korkeampi kuolleisuus ei ollut syynä merkittäviin vahingollisiin vaikutuksiin.

5.3.6   Pienten tehottomampien yhteisön tuottajien ja kohonneiden tuotantokustannusten vaikutus

| (108) | Väitettiin, että Norjan tuotannonalan tuotantokustannukset ovat yhteisön tuottajia alhaisemmat ja että tämä on syy tuonnin lisääntymiseen ja vakavaan vahinkoon yhdessä sen kanssa, että yhteisön tuottajat eivät pystyneet alentamaan tuotantokustannuksia. Käytettävissä olevien tietojen perusteella todettiin, että vaikka Norja on edullisemmassa asemassa eräiden kustannusten osalta (esimerkiksi lääkkeet, rehu, lainsäädännölliset ympäristökustannukset), yhteisön tuottajien asema on edullisempi eräiden muiden kustannusten osalta (esimerkiksi työvoima). Kokonaisuudessaan on huomattava, että vaikka yhteisön tuottajat kärsivät nykymarkkinoilla huomattavia tappioita, tilanne on sama myös norjalaisille tuottajille, mikä käy ilmi muun muassa Norjan hallituksen antamista tiedoista ja polkumyyntitutkimuksesta. Sen vuoksi pääteltiin alustavasti, että väitteet yhteisön tuottajien tehottomuudesta norjalaisiin viejiin verrattuna eivät olleet perusteltuja ja että tämä ei ole voinut aiheuttaa yhteisön tuotannonalan kärsimää merkittävää vahinkoa. |
| --- | --- |

(108)

Väitettiin, että Norjan tuotannonalan tuotantokustannukset ovat yhteisön tuottajia alhaisemmat ja että tämä on syy tuonnin lisääntymiseen ja vakavaan vahinkoon yhdessä sen kanssa, että yhteisön tuottajat eivät pystyneet alentamaan tuotantokustannuksia. Käytettävissä olevien tietojen perusteella todettiin, että vaikka Norja on edullisemmassa asemassa eräiden kustannusten osalta (esimerkiksi lääkkeet, rehu, lainsäädännölliset ympäristökustannukset), yhteisön tuottajien asema on edullisempi eräiden muiden kustannusten osalta (esimerkiksi työvoima). Kokonaisuudessaan on huomattava, että vaikka yhteisön tuottajat kärsivät nykymarkkinoilla huomattavia tappioita, tilanne on sama myös norjalaisille tuottajille, mikä käy ilmi muun muassa Norjan hallituksen antamista tiedoista ja polkumyyntitutkimuksesta. Sen vuoksi pääteltiin alustavasti, että väitteet yhteisön tuottajien tehottomuudesta norjalaisiin viejiin verrattuna eivät olleet perusteltuja ja että tämä ei ole voinut aiheuttaa yhteisön tuotannonalan kärsimää merkittävää vahinkoa.

5.3.7   Yhdistyneen kuningaskunnan lainsäädännöllisten rajoitteiden vaikutus

| (109) | Yksi asianomainen osapuoli väitti, että Yhdistyneessä kuningaskunnassa voimassa olevat ympäristövalvontaa, kalojen terveysvaatimuksia, biomassaa sekä lääkkeiden ja sijaintipaikkojen hyväksyntää koskevat lainsäädännölliset rajoitteet heikensivät yhteisön tuotannonalan kilpailukykyä ja että ne olivat syynä yhteisön tuotannonalan kärsimään merkittävään vahinkoon. Näitä väitteitä tukevia todisteita ei kuitenkaan esitetty eikä väitettä perusteltu tämän enempää eivätkä Yhdistyneen kuningaskunnan yrityksiin tehdyt tarkastuskäynnit antaneet aihetta epäillä tällaista. Näin ollen mainittuja tekijöitä ei voida pitää merkityksellisinä syinä yhteisön tuottajille aiheutuneeseen vakavaan vahinkoon. Sitä vastoin voidaan väittää, että yhteisön tiukempi ympäristö- ja terveyslainsäädäntö lisää tuotteen houkuttavuutta kuluttajien parissa. |
| --- | --- |

(109)

Yksi asianomainen osapuoli väitti, että Yhdistyneessä kuningaskunnassa voimassa olevat ympäristövalvontaa, kalojen terveysvaatimuksia, biomassaa sekä lääkkeiden ja sijaintipaikkojen hyväksyntää koskevat lainsäädännölliset rajoitteet heikensivät yhteisön tuotannonalan kilpailukykyä ja että ne olivat syynä yhteisön tuotannonalan kärsimään merkittävään vahinkoon. Näitä väitteitä tukevia todisteita ei kuitenkaan esitetty eikä väitettä perusteltu tämän enempää eivätkä Yhdistyneen kuningaskunnan yrityksiin tehdyt tarkastuskäynnit antaneet aihetta epäillä tällaista. Näin ollen mainittuja tekijöitä ei voida pitää merkityksellisinä syinä yhteisön tuottajille aiheutuneeseen vakavaan vahinkoon. Sitä vastoin voidaan väittää, että yhteisön tiukempi ympäristö- ja terveyslainsäädäntö lisää tuotteen houkuttavuutta kuluttajien parissa.

5.4   Syy-yhteyttä koskevat päätelmät

| (110) | Edellä selostetun perusteella päätellään alustavasti, että polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon välillä on syy-yhteys. Tämä päätelmä perustuu siihen, että yhteisön tuotannonalan hintoja huomattavasti alhaisemmin hinnoin polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrä Norjasta ja tällaisen tuonnin markkinaosuus lisääntyivät huomattavasti. Lisäksi polkumyynnillä yhä halvemmin hinnoin tapahtuneen tuonnin voimakas kasvu ja yhteisön tuotannonalan taloudellisen tilanteen heikkeneminen tapahtuivat samanaikaisesti, minkä vuoksi yhteisön tuotannonala tuotti tappiota. |
| --- | --- |

(110)

Edellä selostetun perusteella päätellään alustavasti, että polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon välillä on syy-yhteys. Tämä päätelmä perustuu siihen, että yhteisön tuotannonalan hintoja huomattavasti alhaisemmin hinnoin polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrä Norjasta ja tällaisen tuonnin markkinaosuus lisääntyivät huomattavasti. Lisäksi polkumyynnillä yhä halvemmin hinnoin tapahtuneen tuonnin voimakas kasvu ja yhteisön tuotannonalan taloudellisen tilanteen heikkeneminen tapahtuivat samanaikaisesti, minkä vuoksi yhteisön tuotannonala tuotti tappiota.

| (111) | Tutkimuksessa ei ole havaittu muita tekijöitä, jotka olisivat voineet vaikuttaa merkittävällä tavalla yhteisön tuotannonalan tilanteeseen. Sen vuoksi päätellään alustavasti, että tuonti muista kolmansista maista yhteisöön ei voinut olla ratkaiseva syy yhteisön tuotannonalan kärsimään vahinkoon. |
| --- | --- |

(111)

Tutkimuksessa ei ole havaittu muita tekijöitä, jotka olisivat voineet vaikuttaa merkittävällä tavalla yhteisön tuotannonalan tilanteeseen. Sen vuoksi päätellään alustavasti, että tuonti muista kolmansista maista yhteisöön ei voinut olla ratkaiseva syy yhteisön tuotannonalan kärsimään vahinkoon.

6.   YHTEISÖN ETU

6.1   Yleisiä huomioita

| (112) | Perusasetuksen 21 artiklan 1 kohdan mukaisesti tutkittiin, onko pakottavia syitä siihen, että polkumyynnin vastaisen toimenpiteen toteuttaminen asianomaisesta maasta tulevaa tuontia vastaan ei olisi yhteisön edun mukaista, vaikka vahingollisen polkumyynnin on todettu tapahtuneen. Yhteisön edun määrittäminen perustuu kaikista asiaan liittyvistä eduista, eli tarkasteltavana olevan tuotteen yhteisön tuotannonalan, tuojien, kauppiaiden, jalostajien, käyttäjien ja kuluttajien eduista tehtyyn arviointiin. Komissio lähetti kyselylomakkeet erityisesti yhteisön tuotannonalalle, norjalaisiin tuottajiin/tuojiin etuyhteydessä oleville yhteisön tuottajille sekä tarkasteltavana olevan tuotteen tuojille, jalostajille, käyttäjille, tavarantoimittajille ja kuluttajia edustaville järjestöille. |
| --- | --- |

(112)

Perusasetuksen 21 artiklan 1 kohdan mukaisesti tutkittiin, onko pakottavia syitä siihen, että polkumyynnin vastaisen toimenpiteen toteuttaminen asianomaisesta maasta tulevaa tuontia vastaan ei olisi yhteisön edun mukaista, vaikka vahingollisen polkumyynnin on todettu tapahtuneen. Yhteisön edun määrittäminen perustuu kaikista asiaan liittyvistä eduista, eli tarkasteltavana olevan tuotteen yhteisön tuotannonalan, tuojien, kauppiaiden, jalostajien, käyttäjien ja kuluttajien eduista tehtyyn arviointiin. Komissio lähetti kyselylomakkeet erityisesti yhteisön tuotannonalalle, norjalaisiin tuottajiin/tuojiin etuyhteydessä oleville yhteisön tuottajille sekä tarkasteltavana olevan tuotteen tuojille, jalostajille, käyttäjille, tavarantoimittajille ja kuluttajia edustaville järjestöille.

6.2   Yhteisön tuotannonalan etu

| (113) | Yhteisön tuotannonala on kärsinyt Norjasta alhaisin hinnoin tapahtuvasta viljellyn lohen tuonnista. Mahdollisesti käyttöön otettavien polkumyyntitoimenpiteiden tavoitteena on palauttaa terve kilpailu yhteisön markkinoilla yhteisön tuotannonalan ja norjalaisten vientiä harjoittavien tuottajien välille. Ottaen huomioon yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen vahingon luonne todetaan, että yhteisön tuotannonalan tilanne väistämättä heikkenisi entisestään ilman polkumyyntitoimenpiteiden toteuttamista. Polkumyyntitoimenpiteiden toteuttamatta jättäminen aiheuttaisi todennäköisesti lisää vahinkoa ja keskipitkällä aikavälillä mahdollisesti yhteisön tuotannonalan toiminnan loppumisen, kun otetaan huomioon syntyneet tappiot tarkastelujaksona. Sen vuoksi todetaan tutkimusajanjaksosta tehtyjen päätelmien perusteella, että yhteisön tuotannonala olisi vaarassa, jollei polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin hintoja korjata. Tästä ovat osoituksena toistuvasti saatavat tiedot konkurssiuhista. |
| --- | --- |

(113)

Yhteisön tuotannonala on kärsinyt Norjasta alhaisin hinnoin tapahtuvasta viljellyn lohen tuonnista. Mahdollisesti käyttöön otettavien polkumyyntitoimenpiteiden tavoitteena on palauttaa terve kilpailu yhteisön markkinoilla yhteisön tuotannonalan ja norjalaisten vientiä harjoittavien tuottajien välille. Ottaen huomioon yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen vahingon luonne todetaan, että yhteisön tuotannonalan tilanne väistämättä heikkenisi entisestään ilman polkumyyntitoimenpiteiden toteuttamista. Polkumyyntitoimenpiteiden toteuttamatta jättäminen aiheuttaisi todennäköisesti lisää vahinkoa ja keskipitkällä aikavälillä mahdollisesti yhteisön tuotannonalan toiminnan loppumisen, kun otetaan huomioon syntyneet tappiot tarkastelujaksona. Sen vuoksi todetaan tutkimusajanjaksosta tehtyjen päätelmien perusteella, että yhteisön tuotannonala olisi vaarassa, jollei polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin hintoja korjata. Tästä ovat osoituksena toistuvasti saatavat tiedot konkurssiuhista.

| (114) | Yhteisön tuotannonala on viime vuosina pyrkinyt voimakkaasti parantamaan kilpailukykyään näillä markkinoilla. Tärkeimmät yhteisön lohentuotantoalueet sijaitsevat Skotlannissa ja Irlannissa, joissa on tähän toimintaan sopivat olosuhteet. Huomattavia rakennemuutoksia on tapahtunut viime vuosina yhteisön lohenviljelyalalla, jolla toimii yhä vähemmän ja yhä suurempia yrityksiä. Useat pienet tuottajat ovat joko lopettaneet toimintansa tai yritykset on myyty niiden tuotantolaitoksiin investoineille muille yrityksille. Useat yhteisön tuotannonalan muodostavista yrityksistä ovat pyrkineet lisäämään tehokkuuttaan ja alentamaan kustannuksia lisääntyneen kilpailun vuoksi esimerkiksi kasvattamalla smoltteja, parantamalla syöttövarusteita ja ottamalla käyttöön yhteisiä järjestelyjä rehun ostamiseksi. Tämä on lisännyt yritysten ostovoimaa suhteessa tavarantoimittajiin. Samanaikaisesti useat yhteisön tuotannonalan muodostavista yrityksistä ovat ottaneet käyttöön yhteisiä järjestelyjä tuotantonsa markkinoimiseksi ja myymiseksi. Tämä lujittaa niiden asemaa markkinoilla. |
| --- | --- |

(114)

Yhteisön tuotannonala on viime vuosina pyrkinyt voimakkaasti parantamaan kilpailukykyään näillä markkinoilla. Tärkeimmät yhteisön lohentuotantoalueet sijaitsevat Skotlannissa ja Irlannissa, joissa on tähän toimintaan sopivat olosuhteet. Huomattavia rakennemuutoksia on tapahtunut viime vuosina yhteisön lohenviljelyalalla, jolla toimii yhä vähemmän ja yhä suurempia yrityksiä. Useat pienet tuottajat ovat joko lopettaneet toimintansa tai yritykset on myyty niiden tuotantolaitoksiin investoineille muille yrityksille. Useat yhteisön tuotannonalan muodostavista yrityksistä ovat pyrkineet lisäämään tehokkuuttaan ja alentamaan kustannuksia lisääntyneen kilpailun vuoksi esimerkiksi kasvattamalla smoltteja, parantamalla syöttövarusteita ja ottamalla käyttöön yhteisiä järjestelyjä rehun ostamiseksi. Tämä on lisännyt yritysten ostovoimaa suhteessa tavarantoimittajiin. Samanaikaisesti useat yhteisön tuotannonalan muodostavista yrityksistä ovat ottaneet käyttöön yhteisiä järjestelyjä tuotantonsa markkinoimiseksi ja myymiseksi. Tämä lujittaa niiden asemaa markkinoilla.

| (115) | Jos kuitenkin polkumyynnin vastaiset toimenpiteet toteutetaan, tämä palauttaisi hyvän kauppatavan edellytykset ja perustelisi yhteisön tuotannonalan viime vuosien ponnistelut. Tällöin yhteisön tuotannonala kykenisi säilymään elinkykyisenä viljellyn lohen tuottajana. Toimenpiteiden tärkeimpänä vaikutuksena on, että yhteisön tuotannonalan ei enää tarvitse myydä tuotetta alle omakustannusten. Yhteisön tuotannonalalla on kuitenkin hyvin rajalliset mahdollisuudet korottaa hintoja muiden hankintalähteiden vuoksi. Lähinnä se voi korjata tilannetta lisäämällä myyntimääriä ja siten suurtuotannon etuja. Tällöin myös liike-elämän luottamus alaan palaisi ja markkinat tasapainottuisivat. |
| --- | --- |

(115)

Jos kuitenkin polkumyynnin vastaiset toimenpiteet toteutetaan, tämä palauttaisi hyvän kauppatavan edellytykset ja perustelisi yhteisön tuotannonalan viime vuosien ponnistelut. Tällöin yhteisön tuotannonala kykenisi säilymään elinkykyisenä viljellyn lohen tuottajana. Toimenpiteiden tärkeimpänä vaikutuksena on, että yhteisön tuotannonalan ei enää tarvitse myydä tuotetta alle omakustannusten. Yhteisön tuotannonalalla on kuitenkin hyvin rajalliset mahdollisuudet korottaa hintoja muiden hankintalähteiden vuoksi. Lähinnä se voi korjata tilannetta lisäämällä myyntimääriä ja siten suurtuotannon etuja. Tällöin myös liike-elämän luottamus alaan palaisi ja markkinat tasapainottuisivat.

| (116) | Sen vuoksi päätellään alustavasti, että polkumyyntitoimenpiteiden toteuttaminen on yhteisön tuotannonalan edun mukaista. |
| --- | --- |

(116)

Sen vuoksi päätellään alustavasti, että polkumyyntitoimenpiteiden toteuttaminen on yhteisön tuotannonalan edun mukaista.

6.3   Smoltin ja rehun tuottajien etu

| (117) | On myös tuotetta yhteisön tuottajille (kuten smoltin ja rehun tuottajille) toimittavien suurimpien toimittajien edun mukaista, että niiden tuotteelle on vahva ja ennustettava kysyntä ja että niiden tuotteista maksetaan kohtuullisen voiton takaava hinta. Jos yhteisön tuotannonalan tilanne ei parane, useiden smoltin tuottajien on vähennettävä myyntiään ja supistettava kannattavuuttaan, ja joissakin tapauksissa niiden toiminnanharjoittamisen mahdollisuudet saattavat olla uhattuina. Sama pätee rehun tuottajiin. Sen vuoksi on smoltin ja rehun tuottajien edun mukaista, että polkumyynnin vastaiset toimenpiteet toteutetaan. |
| --- | --- |

(117)

On myös tuotetta yhteisön tuottajille (kuten smoltin ja rehun tuottajille) toimittavien suurimpien toimittajien edun mukaista, että niiden tuotteelle on vahva ja ennustettava kysyntä ja että niiden tuotteista maksetaan kohtuullisen voiton takaava hinta. Jos yhteisön tuotannonalan tilanne ei parane, useiden smoltin tuottajien on vähennettävä myyntiään ja supistettava kannattavuuttaan, ja joissakin tapauksissa niiden toiminnanharjoittamisen mahdollisuudet saattavat olla uhattuina. Sama pätee rehun tuottajiin. Sen vuoksi on smoltin ja rehun tuottajien edun mukaista, että polkumyynnin vastaiset toimenpiteet toteutetaan.

6.4   Norjalaisiin tuottajiin/tuojiin etuyhteydessä olevien yhteisön tuottajien etu

| (118) | Jotta voitaisiin arvioida toimenpiteiden vaikutuksia norjalaisiin tuottajiin/tuojiin etuyhteydessä oleviin yhteisön tuottajiin, tarkasteltavana olevaa tuotetta yhteisössä tuottaville tiedossa olleille yrityksille lähetettiin kyselylomakkeet. Viisi yritystä toimitti merkityksellisiä vastauksia. |
| --- | --- |

(118)

Jotta voitaisiin arvioida toimenpiteiden vaikutuksia norjalaisiin tuottajiin/tuojiin etuyhteydessä oleviin yhteisön tuottajiin, tarkasteltavana olevaa tuotetta yhteisössä tuottaville tiedossa olleille yrityksille lähetettiin kyselylomakkeet. Viisi yritystä toimitti merkityksellisiä vastauksia.

| (119) | Näissä yrityksissä työskenteli lähes 738 henkeä loheen liittyvissä tehtävissä tutkimusajanjaksona, ja niiden yhteenlaskettu liikevaihto oli yli 250 miljoonaa euroa. Nämä tuottajat eivät joko ilmaisseet kantaansa tai ne vastustivat toimenpiteiden toteuttamista. |
| --- | --- |

(119)

Näissä yrityksissä työskenteli lähes 738 henkeä loheen liittyvissä tehtävissä tutkimusajanjaksona, ja niiden yhteenlaskettu liikevaihto oli yli 250 miljoonaa euroa. Nämä tuottajat eivät joko ilmaisseet kantaansa tai ne vastustivat toimenpiteiden toteuttamista.

| (120) | Kuten 104 kappaleessa todetaan, myös nämä yritykset kärsivät norjalaisten vientiä harjoittavien tuottajien aiheuttamasta hintojen alenemisesta. On muistettava, että norjalaisiin viejiin/tuojiin etuyhteydessä olevien yhteistyössä toimivien tuottajien myyntimäärä nousi kuusi prosenttia eli noin 4 200 tonnia, mutta tästä huolimatta niiden markkinaosuus pieneni. Samanaikaisesti norjalaiset viejät pystyivät lisäämään myyntiään 93 000 tonnia ja kasvattamaan markkinaosuuttaan. Sen vuoksi todetaan, että polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden toteuttaminen parantaa myös norjalaisiin tuottajiin/tuojiin etuyhteydessä olevien yhteisön tuottajien taloudellista tilannetta. |
| --- | --- |

(120)

Kuten 104 kappaleessa todetaan, myös nämä yritykset kärsivät norjalaisten vientiä harjoittavien tuottajien aiheuttamasta hintojen alenemisesta. On muistettava, että norjalaisiin viejiin/tuojiin etuyhteydessä olevien yhteistyössä toimivien tuottajien myyntimäärä nousi kuusi prosenttia eli noin 4 200 tonnia, mutta tästä huolimatta niiden markkinaosuus pieneni. Samanaikaisesti norjalaiset viejät pystyivät lisäämään myyntiään 93 000 tonnia ja kasvattamaan markkinaosuuttaan. Sen vuoksi todetaan, että polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden toteuttaminen parantaa myös norjalaisiin tuottajiin/tuojiin etuyhteydessä olevien yhteisön tuottajien taloudellista tilannetta.

| (121) | Sen vuoksi on myös tällaisten tuottajien edun mukaista toteuttaa hyvän kauppatavan edellytykset palauttavat polkumyynnin vastaiset toimenpiteet. |
| --- | --- |

(121)

Sen vuoksi on myös tällaisten tuottajien edun mukaista toteuttaa hyvän kauppatavan edellytykset palauttavat polkumyynnin vastaiset toimenpiteet.

6.5   Etuyhteydettömien tuojien ja jalostajien (käyttäjien) etu

| (122) | Sen arvioimiseksi, miten toimenpiteiden toteuttaminen tai toteuttamatta jättäminen vaikuttaisi tuojiin ja jalostajiin, kyselylomakkeet lähetettiin tarkasteltavana olevan tuotteen tiedossa olleille tuojille ja jalostajille yhteisössä. Komissio ilmoitti tutkimuksen vireillepanosta myös tuojia, jalostajia ja käyttäjiä edustaville eri järjestöille. Useat järjestöt ilmaisivat näkökantansa. |
| --- | --- |

(122)

Sen arvioimiseksi, miten toimenpiteiden toteuttaminen tai toteuttamatta jättäminen vaikuttaisi tuojiin ja jalostajiin, kyselylomakkeet lähetettiin tarkasteltavana olevan tuotteen tiedossa olleille tuojille ja jalostajille yhteisössä. Komissio ilmoitti tutkimuksen vireillepanosta myös tuojia, jalostajia ja käyttäjiä edustaville eri järjestöille. Useat järjestöt ilmaisivat näkökantansa.

| (123) | Todettiin, että tuojat ja jalostajat (käyttäjät) ovat tavallisesti yksi ja sama toimija, joista useat ovat itse asiassa etuyhteydessä yhteisön ulkopuolisiin, erityisesti norjalaisiin, vientiä harjoittaviin tuottajiin. Merkittävät vastaukset saatiin kahdeksalta tuojalta/jalostajalta/käyttäjältä. Näiden yritysten osuus oli noin yhdeksän prosenttia Norjasta tutkimusajanjaksona tulleesta tuonnista ja noin kuusi prosenttia kulutuksesta. Sen vuoksi niitä koskevat tiedot ovat suuntaa-antavia, mutta missään nimessä ei ole varmaa, että ne ilmentäisivät koko tuotetta käyttävää tuotantoalaa. |
| --- | --- |

(123)

Todettiin, että tuojat ja jalostajat (käyttäjät) ovat tavallisesti yksi ja sama toimija, joista useat ovat itse asiassa etuyhteydessä yhteisön ulkopuolisiin, erityisesti norjalaisiin, vientiä harjoittaviin tuottajiin. Merkittävät vastaukset saatiin kahdeksalta tuojalta/jalostajalta/käyttäjältä. Näiden yritysten osuus oli noin yhdeksän prosenttia Norjasta tutkimusajanjaksona tulleesta tuonnista ja noin kuusi prosenttia kulutuksesta. Sen vuoksi niitä koskevat tiedot ovat suuntaa-antavia, mutta missään nimessä ei ole varmaa, että ne ilmentäisivät koko tuotetta käyttävää tuotantoalaa.

| (124) | Tuojat ja jalostajat painottivat, että mahdollinen hintojen nousu lisäisi niiden kustannuspohjaa, alentaisi niiden myyntiä ja kannattavuutta ja saattaisi johtaa työpaikkojen menetykseen ja jopa toiminnan siirtämiseen muualle. Ne väittivät myös, että työllisyys on kalanjalostusalalla huomattavasti korkeampi kuin kalanviljelyalalla ja että se eräissä tapauksissa tarjoaa työmahdollisuuksia työttömyydestä kärsivillä alueilla. |
| --- | --- |

(124)

Tuojat ja jalostajat painottivat, että mahdollinen hintojen nousu lisäisi niiden kustannuspohjaa, alentaisi niiden myyntiä ja kannattavuutta ja saattaisi johtaa työpaikkojen menetykseen ja jopa toiminnan siirtämiseen muualle. Ne väittivät myös, että työllisyys on kalanjalostusalalla huomattavasti korkeampi kuin kalanviljelyalalla ja että se eräissä tapauksissa tarjoaa työmahdollisuuksia työttömyydestä kärsivillä alueilla.

| (125) | Sen vuoksi todettiin, että tuojat ja jalostajat joutuvat ehkä maksamaan korkeampia hintoja, jos ne jatkavat norjalaisten tuotteiden ostamista, koska niiden olisi tällöin maksettava polkumyyntitulli. Niiden ei kuitenkaan tarvitse kattaa hinnankorotuksia kokonaisuudessaan, sillä on todennäköistä, että ne voivat jossakin määrin siirtää hinnankorotukset jakelu- ja kuluttajaportaalle. |
| --- | --- |

(125)

Sen vuoksi todettiin, että tuojat ja jalostajat joutuvat ehkä maksamaan korkeampia hintoja, jos ne jatkavat norjalaisten tuotteiden ostamista, koska niiden olisi tällöin maksettava polkumyyntitulli. Niiden ei kuitenkaan tarvitse kattaa hinnankorotuksia kokonaisuudessaan, sillä on todennäköistä, että ne voivat jossakin määrin siirtää hinnankorotukset jakelu- ja kuluttajaportaalle.

| (126) | Suurimmat jalostajille aiheutuvat kustannukset ovat raaka-ainekustannukset ja työllisyyskustannukset. Raaka-ainekustannusten hintojen nousu lisäisi kieltämättä jalostuskustannuksia. Kolmen merkityksellisimmän vastauksen perusteella todettiin, että viljellyn lohen osuus on noin 54 prosenttia tuotannon kokonaiskustannuksista. Nämä jalostajat ostivat tutkimusajanjaksona viljeltyä lohta sekä yhteisöstä (osuus noin 15 prosenttia) että Norjasta (osuus noin 83 prosenttia). Sen vuoksi todettiin, että noin 45 prosenttia niiden kokonaiskustannuksista kuuluisi tullin piiriin. Tässä yhteydessä olisi myös huomattava, että tuojien ja jalostajien antamien tietojen mukaan niiden raaka-ainekustannukset alenivat 14 prosenttia tarkastelujaksona. Tutkimusajanjaksona raaka-ainekustannukset olivat 9,1 prosenttiyksikköä alhaisemmat kuin vuonna 2001. Tuojien ja jalostajien antamien tietojen mukaan niiden myyntihinnat pysyivät jokseenkin muuttumattomina vuosina 2002 ja 2003, mutta alenivat tutkimusajanjakson loppua kohden. Käyttäjien vähäisen yhteistyöhalukkuuden vuoksi kokemukseen perustuvia tietoja on käytössä melko rajallisesti, joten tuotetta käyttävää tuotantoalaa koskevia johtopäätöksiä olisi tehtävä varovasti. On myös huomattava, että vain kaksi yritystä antoi tietoja kannattavuudesta. |
| --- | --- |

(126)

Suurimmat jalostajille aiheutuvat kustannukset ovat raaka-ainekustannukset ja työllisyyskustannukset. Raaka-ainekustannusten hintojen nousu lisäisi kieltämättä jalostuskustannuksia. Kolmen merkityksellisimmän vastauksen perusteella todettiin, että viljellyn lohen osuus on noin 54 prosenttia tuotannon kokonaiskustannuksista. Nämä jalostajat ostivat tutkimusajanjaksona viljeltyä lohta sekä yhteisöstä (osuus noin 15 prosenttia) että Norjasta (osuus noin 83 prosenttia). Sen vuoksi todettiin, että noin 45 prosenttia niiden kokonaiskustannuksista kuuluisi tullin piiriin. Tässä yhteydessä olisi myös huomattava, että tuojien ja jalostajien antamien tietojen mukaan niiden raaka-ainekustannukset alenivat 14 prosenttia tarkastelujaksona. Tutkimusajanjaksona raaka-ainekustannukset olivat 9,1 prosenttiyksikköä alhaisemmat kuin vuonna 2001. Tuojien ja jalostajien antamien tietojen mukaan niiden myyntihinnat pysyivät jokseenkin muuttumattomina vuosina 2002 ja 2003, mutta alenivat tutkimusajanjakson loppua kohden. Käyttäjien vähäisen yhteistyöhalukkuuden vuoksi kokemukseen perustuvia tietoja on käytössä melko rajallisesti, joten tuotetta käyttävää tuotantoalaa koskevia johtopäätöksiä olisi tehtävä varovasti. On myös huomattava, että vain kaksi yritystä antoi tietoja kannattavuudesta.

| (127) | Kyselylomakkeeseen saatujen vastausten perusteella noin 3 400 työntekijää toimi kalajalostusalan palveluksessa yhteisössä, vaikka ainoastaan pieni osa niistä toimii viljellyn lohen jalostuksen parissa. Ei esitetty näyttöä siitä, että mahdolliset toimenpiteet johtaisivat työllisyyden heikkenemiseen yhteisössä. |
| --- | --- |

(127)

Kyselylomakkeeseen saatujen vastausten perusteella noin 3 400 työntekijää toimi kalajalostusalan palveluksessa yhteisössä, vaikka ainoastaan pieni osa niistä toimii viljellyn lohen jalostuksen parissa. Ei esitetty näyttöä siitä, että mahdolliset toimenpiteet johtaisivat työllisyyden heikkenemiseen yhteisössä.

| (128) | Sen vuoksi katsotaan, että tuojille/jalostajille/käyttäjille mahdollisesti aiheutuvat kielteiset vaikutukset eivät ole suurempia kuin yhteisön tuottajille polkumyynnin vastaisista toimenpiteistä odotettavissa olevat hyödyt ja että toteutettavat toimenpiteet ovat mahdollisimman vähäisiä, mutta kuitenkin sellaiset, mitä tarvitaan aiheutuneen vakavan vahingon korjaamiseksi ja sen estämiseksi, että yhteisön tuotannonalan tilanne heikkenisi entisestään. Lisäksi olisi huomattava, että muita hankintalähteitä on olemassa muissa kolmansissa maissa. |
| --- | --- |

(128)

Sen vuoksi katsotaan, että tuojille/jalostajille/käyttäjille mahdollisesti aiheutuvat kielteiset vaikutukset eivät ole suurempia kuin yhteisön tuottajille polkumyynnin vastaisista toimenpiteistä odotettavissa olevat hyödyt ja että toteutettavat toimenpiteet ovat mahdollisimman vähäisiä, mutta kuitenkin sellaiset, mitä tarvitaan aiheutuneen vakavan vahingon korjaamiseksi ja sen estämiseksi, että yhteisön tuotannonalan tilanne heikkenisi entisestään. Lisäksi olisi huomattava, että muita hankintalähteitä on olemassa muissa kolmansissa maissa.

6.6   Kuluttajien etu

| (129) | Koska tarkasteltavana oleva tuote on kulutustavara, komissio ilmoitti eri kuluttajia edustaville järjestöille tutkimuksen vireillepanosta. Yksi osapuoli vastasi, että lohen terveellisyys on laajasti tunnustettu seikka ja että hinnan keinotekoinen korottaminen vaikeuttaisi kuluttajien mahdollisuuksia tehdä hyviä ravitsemukseen liittyviä valintoja ja heikentäisi viljellyn lohen tuojien, jalostajien ja vähittäiskauppiaiden taloudellista elinkelpoisuutta. Väitettiin myös, että toimenpiteet saattavat estää niitä tuomasta ja myymästä jäädytettyä viljeltyä lohta. Huolta kannettiin myös siitä, että mahdollinen hintojen nousu tekisi viljellystä lohesta liian kalliin ja tukahduttaisi markkinoiden kasvun jäsenvaltioissa, joiden bruttokansantuote (BKT) on keskimääräistä alempi. |
| --- | --- |

(129)

Koska tarkasteltavana oleva tuote on kulutustavara, komissio ilmoitti eri kuluttajia edustaville järjestöille tutkimuksen vireillepanosta. Yksi osapuoli vastasi, että lohen terveellisyys on laajasti tunnustettu seikka ja että hinnan keinotekoinen korottaminen vaikeuttaisi kuluttajien mahdollisuuksia tehdä hyviä ravitsemukseen liittyviä valintoja ja heikentäisi viljellyn lohen tuojien, jalostajien ja vähittäiskauppiaiden taloudellista elinkelpoisuutta. Väitettiin myös, että toimenpiteet saattavat estää niitä tuomasta ja myymästä jäädytettyä viljeltyä lohta. Huolta kannettiin myös siitä, että mahdollinen hintojen nousu tekisi viljellystä lohesta liian kalliin ja tukahduttaisi markkinoiden kasvun jäsenvaltioissa, joiden bruttokansantuote (BKT) on keskimääräistä alempi.

| (130) | Todettiin, että jos polkumyynnin vastaiset toimenpiteet toteutetaan, taloudellisilla toimijoilla on edelleen mahdollisuudet tuoda tuotetta rajattomia määriä hyvän kauppatavan mukaisin hinnoin. Koska tilalta lähtevän kokonaisen kalan hinnan ja jalostettujen lohituotteiden vähittäishinnan väliset marginaalit ovat suuret, toimenpiteillä ei katsota olevan merkittävää vaikutusta vähittäishintoihin, koska hinnankorotukset eivät todennäköisesti siirry kokonaisuudessaan kuluttajille. Kuluttajiin kohdistuvien vaikutusten katsotaan sen vuoksi olevan vähäisiä. Lisäksi tappiollisia hintatasoja ei luultavasti voida jatkaa keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. Kuluttajien edut otettaneen siis parhaiten huomioon pitämällä hinnat vakaina ja markkinat kestävinä. |
| --- | --- |

(130)

Todettiin, että jos polkumyynnin vastaiset toimenpiteet toteutetaan, taloudellisilla toimijoilla on edelleen mahdollisuudet tuoda tuotetta rajattomia määriä hyvän kauppatavan mukaisin hinnoin. Koska tilalta lähtevän kokonaisen kalan hinnan ja jalostettujen lohituotteiden vähittäishinnan väliset marginaalit ovat suuret, toimenpiteillä ei katsota olevan merkittävää vaikutusta vähittäishintoihin, koska hinnankorotukset eivät todennäköisesti siirry kokonaisuudessaan kuluttajille. Kuluttajiin kohdistuvien vaikutusten katsotaan sen vuoksi olevan vähäisiä. Lisäksi tappiollisia hintatasoja ei luultavasti voida jatkaa keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. Kuluttajien edut otettaneen siis parhaiten huomioon pitämällä hinnat vakaina ja markkinat kestävinä.

6.7   Yhteisön etua koskevat päätelmät

| (131) | Edellä esitettyjen tekijöiden perusteella päätellään alustavasti, ettei ole pakottavia syitä luopua polkumyyntitoimenpiteiden toteuttamisesta. |
| --- | --- |

(131)

Edellä esitettyjen tekijöiden perusteella päätellään alustavasti, ettei ole pakottavia syitä luopua polkumyyntitoimenpiteiden toteuttamisesta.

7.   VÄLIAIKAISET POLKUMYYNNIN VASTAISET TOIMENPITEET

7.1   Vahingon korjaava taso

| (132) | Polkumyyntiä, vahinkoa, syy-yhteyttä ja yhteisön etua koskevat alustavat päätelmät huomioon ottaen olisi otettava käyttöön väliaikaiset toimenpiteet, jotta polkumyynnillä tapahtuva tuonti ei pääsisi aiheuttamaan enempää vahinkoa yhteisön tuotannonalalle. |
| --- | --- |

(132)

Polkumyyntiä, vahinkoa, syy-yhteyttä ja yhteisön etua koskevat alustavat päätelmät huomioon ottaen olisi otettava käyttöön väliaikaiset toimenpiteet, jotta polkumyynnillä tapahtuva tuonti ei pääsisi aiheuttamaan enempää vahinkoa yhteisön tuotannonalalle.

| (133) | Väliaikaisten toimenpiteiden tasoa määritettäessä on otettu huomioon todettu polkumyyntimarginaali sekä yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen vahingon poistamiseksi tarvittava tullin määrä. |
| --- | --- |

(133)

Väliaikaisten toimenpiteiden tasoa määritettäessä on otettu huomioon todettu polkumyyntimarginaali sekä yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen vahingon poistamiseksi tarvittava tullin määrä.

| (134) | Väliaikaiset toimenpiteet olisi otettava käyttöön riittävän tasoisina sen varmistamiseksi, että kyseisestä tuonnista aiheutunut vahinko poistuu ilman että todettuja polkumyyntimarginaaleja ylitetään. Vahingollisen polkumyynnin vaikutukset poistavan tullin määrää laskettaessa katsottiin, että toimenpiteiden olisi oltava sellaisia, että yhteisön tuotannonala voisi niiden ansiosta kattaa tuotantokustannuksensa ja saada sellaisen kokonaismyyntivoiton (ennen veroja), joka voitaisiin kohtuudella saada kyseisellä tuotannonalalla myytäessä samankaltaista tuotetta yhteisön markkinoilla tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa eli ilman polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutusta. Tältä pohjalta yhteisön tuotannonalalle laskettiin samankaltaisen tuotteen vahinkoa aiheuttamaton hinta. Vahinkoa aiheuttamaton hinta saatiin alustavasti lisäämällä voittomarginaali (7,2 prosenttia liikevaihdosta) tuotantokustannuksiin. Tämä voittomarginaali vahvistettiin alustavasti vuonna 2001 saadun voiton perusteella, ja se on ehdoton vähimmäisarvo, jonka yhteisön tuotannonalan voidaan odottaa saavuttavan ilman vahingollista polkumyyntiä. Tätä kysymystä tarkastellaan lähemmin sen jälkeen, kun väliaikaiset toimenpiteet on toteutettu ja asianomaisilta osapuolilta on saatu mahdolliset huomautukset tästä. |
| --- | --- |

(134)

Väliaikaiset toimenpiteet olisi otettava käyttöön riittävän tasoisina sen varmistamiseksi, että kyseisestä tuonnista aiheutunut vahinko poistuu ilman että todettuja polkumyyntimarginaaleja ylitetään. Vahingollisen polkumyynnin vaikutukset poistavan tullin määrää laskettaessa katsottiin, että toimenpiteiden olisi oltava sellaisia, että yhteisön tuotannonala voisi niiden ansiosta kattaa tuotantokustannuksensa ja saada sellaisen kokonaismyyntivoiton (ennen veroja), joka voitaisiin kohtuudella saada kyseisellä tuotannonalalla myytäessä samankaltaista tuotetta yhteisön markkinoilla tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa eli ilman polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutusta. Tältä pohjalta yhteisön tuotannonalalle laskettiin samankaltaisen tuotteen vahinkoa aiheuttamaton hinta. Vahinkoa aiheuttamaton hinta saatiin alustavasti lisäämällä voittomarginaali (7,2 prosenttia liikevaihdosta) tuotantokustannuksiin. Tämä voittomarginaali vahvistettiin alustavasti vuonna 2001 saadun voiton perusteella, ja se on ehdoton vähimmäisarvo, jonka yhteisön tuotannonalan voidaan odottaa saavuttavan ilman vahingollista polkumyyntiä. Tätä kysymystä tarkastellaan lähemmin sen jälkeen, kun väliaikaiset toimenpiteet on toteutettu ja asianomaisilta osapuolilta on saatu mahdolliset huomautukset tästä.

| (135) | Tarvittava hinnankorotus määritettiin tämän jälkeen vertaamalla hinnan alittavuuden laskemisen yhteydessä määritettyä painotettua keskimääräistä tuontihintaa yhteisön tuotannonalan yhteisön markkinoilla myymien tuotteiden keskimääräiseen vahinkoa aiheuttamattomaan hintaan. Vertailussa mahdollisesti ilmennyt ero ilmaistiin sitten prosentteina keskimääräisestä CIF-tuontiarvosta. |
| --- | --- |

(135)

Tarvittava hinnankorotus määritettiin tämän jälkeen vertaamalla hinnan alittavuuden laskemisen yhteydessä määritettyä painotettua keskimääräistä tuontihintaa yhteisön tuotannonalan yhteisön markkinoilla myymien tuotteiden keskimääräiseen vahinkoa aiheuttamattomaan hintaan. Vertailussa mahdollisesti ilmennyt ero ilmaistiin sitten prosentteina keskimääräisestä CIF-tuontiarvosta.

7.2   Väliaikaiset toimenpiteet

| (136) | Edellä esitetyn perusteella todetaan, että olisi otettava käyttöön väliaikainen polkumyyntitulli, joka vastaa tasoltaan todettua polkumyyntimarginaalia, mutta joka ei kuitenkaan perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti ole edellä määriteltyä vahinkomarginaalia korkeampi. |
| --- | --- |

(136)

Edellä esitetyn perusteella todetaan, että olisi otettava käyttöön väliaikainen polkumyyntitulli, joka vastaa tasoltaan todettua polkumyyntimarginaalia, mutta joka ei kuitenkaan perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti ole edellä määriteltyä vahinkomarginaalia korkeampi.

| (137) | Tässä asiakirjassa esitetyt yrityskohtaiset polkumyyntitullit vahvistettiin nyt tehdyn tutkimuksen päätelmien pohjalta. Näin ollen ne kuvastavat kyseisten yritysten tutkimuksenaikaista tilannetta. Näitä tulleja (toisin kuin koko maata koskevia ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavia tulleja) voidaan siis soveltaa yksinomaan tarkasteltavana olevasta maasta peräisin olevien, erikseen mainittujen yritysten eli määrättyjen oikeussubjektien tuottamien tuotteiden tuontiin. Jos yrityksen nimeä ja osoitetta ei ole erikseen mainittu tämän asetuksen artiklaosassa (mukaan lukien erikseen mainittuihin yrityksiin etuyhteydessä olevat yritykset), sen tuottamiin tuontituotteisiin ei voida soveltaa näitä tulleja, vaan niihin on sovellettava ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia. |
| --- | --- |

(137)

Tässä asiakirjassa esitetyt yrityskohtaiset polkumyyntitullit vahvistettiin nyt tehdyn tutkimuksen päätelmien pohjalta. Näin ollen ne kuvastavat kyseisten yritysten tutkimuksenaikaista tilannetta. Näitä tulleja (toisin kuin koko maata koskevia ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavia tulleja) voidaan siis soveltaa yksinomaan tarkasteltavana olevasta maasta peräisin olevien, erikseen mainittujen yritysten eli määrättyjen oikeussubjektien tuottamien tuotteiden tuontiin. Jos yrityksen nimeä ja osoitetta ei ole erikseen mainittu tämän asetuksen artiklaosassa (mukaan lukien erikseen mainittuihin yrityksiin etuyhteydessä olevat yritykset), sen tuottamiin tuontituotteisiin ei voida soveltaa näitä tulleja, vaan niihin on sovellettava ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia.

| (138) | Kaikki näiden yrityskohtaisten polkumyyntitullien soveltamiseen liittyvät pyynnöt (esimerkiksi yrityksen nimenmuutoksen tai uusien tuotanto- tai myyntiyksiköiden perustamisen johdosta tehdyt pyynnöt) on toimitettava viipymättä komissiolle (8), ja mukaan on liitettävä kaikki asian kannalta oleelliset tiedot, erityisesti ne, jotka koskevat esimerkiksi kyseiseen nimenmuutokseen tai kyseisiin tuotanto- tai myyntiyksiköiden muutoksiin mahdollisesti liittyviä yrityksen tuotantotoiminnan sekä kotimarkkinamyynnin ja viennin muutoksia. Komissio muuttaa tarvittaessa asetusta neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan saattamalla yksilöllisten tullien soveltamisalaan kuuluvien yritysten luettelon ajan tasalle. |
| --- | --- |

(138)

Kaikki näiden yrityskohtaisten polkumyyntitullien soveltamiseen liittyvät pyynnöt (esimerkiksi yrityksen nimenmuutoksen tai uusien tuotanto- tai myyntiyksiköiden perustamisen johdosta tehdyt pyynnöt) on toimitettava viipymättä komissiolle (8), ja mukaan on liitettävä kaikki asian kannalta oleelliset tiedot, erityisesti ne, jotka koskevat esimerkiksi kyseiseen nimenmuutokseen tai kyseisiin tuotanto- tai myyntiyksiköiden muutoksiin mahdollisesti liittyviä yrityksen tuotantotoiminnan sekä kotimarkkinamyynnin ja viennin muutoksia. Komissio muuttaa tarvittaessa asetusta neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan saattamalla yksilöllisten tullien soveltamisalaan kuuluvien yritysten luettelon ajan tasalle.

| (139) | Edellä sanotun perusteella väliaikaiset tullit ovat seuraavat:








  Yritys | Polkumyyntimarginaali | Vahinkomarginaali | Polkumyyntitulli |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Marine Harvest AS, Norway. | 21,9 % | 15,3 % | 15,3 % |
| Fjord Seafood Norway AS. | 37,7 % | 13,5 % | 13,5 % |
| Pan Fish Norway AS. | 25,4 % | 16,1 % | 16,1 % |
| Stolt Sea Farm AS. | 13,9 % | 14,2 % | 13,9 % |
| Follalaks AS. | 24,5 % | 27,7 % | 24,5 % |
| Nordlaks Oppdrett AS. | 6,8 % | 14,6 % | 6,8 % |
| Hydrotech AS. | 21,9 % | 15,3 % | 15,3 % |
| Grieg Seafood AS. | 22,9 % | 17,2 % | 17,2 % |
| Painotettu keskiarvo | 22,5 % | 16,0 % | 16,0 % |
| Jäännöspolkumyyntimarginaali | 37,7 % | 27,7 % | 24,5 % |

(139)

Edellä sanotun perusteella väliaikaiset tullit ovat seuraavat:

Yritys

Polkumyyntimarginaali

Vahinkomarginaali

Polkumyyntitulli

Marine Harvest AS, Norway.

21,9 %

15,3 %

15,3 %

Fjord Seafood Norway AS.

37,7 %

13,5 %

13,5 %

Pan Fish Norway AS.

25,4 %

16,1 %

16,1 %

Stolt Sea Farm AS.

13,9 %

14,2 %

13,9 %

Follalaks AS.

24,5 %

27,7 %

24,5 %

Nordlaks Oppdrett AS.

6,8 %

14,6 %

6,8 %

Hydrotech AS.

21,9 %

15,3 %

15,3 %

Grieg Seafood AS.

22,9 %

17,2 %

17,2 %

Painotettu keskiarvo

22,5 %

16,0 %

16,0 %

Jäännöspolkumyyntimarginaali

37,7 %

27,7 %

24,5 %

7.3.   Loppusäännös

| (140) | Moitteettoman hallinnon varmistamiseksi olisi vahvistettava määräaika, jonka kuluessa ne asianomaiset osapuolet, jotka ilmoittautuivat menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa, voivat esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi. Lisäksi olisi todettava, että kaikki tätä asetusta varten tehdyt tullien käyttöönottoa koskevat päätelmät ovat väliaikaisia ja niitä voidaan joutua harkitsemaan uudelleen mahdollisista lopullisista tulleista päätettäessä, |
| --- | --- |

(140)

Moitteettoman hallinnon varmistamiseksi olisi vahvistettava määräaika, jonka kuluessa ne asianomaiset osapuolet, jotka ilmoittautuivat menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa, voivat esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi. Lisäksi olisi todettava, että kaikki tätä asetusta varten tehdyt tullien käyttöönottoa koskevat päätelmät ovat väliaikaisia ja niitä voidaan joutua harkitsemaan uudelleen mahdollisista lopullisista tulleista päätettäessä,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

1.   Otetaan käyttöön väliaikainen polkumyyntitulli, jota kannetaan Norjasta peräisin olevasta tuoreesta, jäähdytetystä ja jäädytetystä viljellystä lohesta (muusta kuin luonnonlohesta), jäljempänä ’viljelty lohi’, joka voi olla myös fileinä ja joka luokitellaan CN-koodeihin ex 0302 12 00, ex 0303 11 00, ex 0303 19 00, ex 0303 22 00, ex 0304 10 13 ja ex 0304 20 13 (Taric-koodit 0302120019, 0302120038, 0302120098, 0303110018, 0303110098, 0303190018, 0303190098, 0303220019, 0303220088, 0304101319, 0304101398, 0304201319 ja 0304201398.

2.   Luonnonlohesta ei kanneta väliaikaista polkumyyntitullia. Tässä asetuksessa luonnonlohella tarkoitetaan lohta, jonka osalta vapaaseen liikkeeseen luovutusta koskevan tulli-ilmoituksen vastaanottavan jäsenvaltion toimivaltaiset viranomaiset katsovat, että asianomaisten osapuolten toimittamien asiaa koskevien asiakirjojen perusteella lohi on pyydetty merellä, kun kyseessä on merilohi tai Tyynenmeren lohi, tai joessa, kun kyseessä on tonavanjokinieriä.

3.   Vapaasti yhteisön rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava väliaikainen polkumyyntitulli on seuraavien yritysten tuottamien 1 kohdassa kuvattujen tuotteiden osalta seuraava:

| Yritys | Polkumyyntitulli | Taric-lisäkoodi |
| --- | --- | --- |
| ALSAKER FJORDBRUK AS, N-5694 ONARHEIM, NORJA | 16,0 % | A663 |
| ÅMØY FISKEOPPDRETT AS, N-4152 VESTRE ÅMØY, NORJA | 16,0 % | A663 |
| AMULAKS AS, N-8286 NORDFOLD, NORJA | 24,5 % | A645 |
| AQUA AS, C/O RØRVIK FISK, N-7900 RØRVIK, NORJA | 16,0 % | A663 |
| ARCTIC SEAFOOD AS, N-8432 ALSVÅG, NORJA | 16,0 % | A663 |
| ARNØY LAKS AS, N-9193 LAUKSLETTA, NORJA | 16,0 % | A663 |
| AUSTEFJORDEN SMOLT AS, OLAV TRYGGVASONS GT 40, P.O.BOX 2608, SENTRUM, N-7414 TRONDHEIM, NORJA | 16,0 % | A663 |
| BALDER SJØFARM AS, N-8286 NORDFOLD, NORJA | 24,5 % | A645 |
| BINDALSLAKS AS, POSTBOKS 134, N-7901 RØRVIK, NORJA | 16,0 % | A663 |
| BOGNØY FISKEOPPDRETT AS, P.O.BOX 93 SLÅTTHAUG, N-5851 BERGEN, NORJA | 16,0 % | A663 |
| BOLAKS AS, N-5640 EIKELANDSOSEN, NORJA | 16,0 % | A663 |
| BR. KARLSEN, BEDDINGEN 14, N-7014 TRONDHEIM, NORJA | 16,0 % | A663 |
| BRATTØYFISK AS, N-6520 FREI, NORJA | 16,0 % | A663 |
| BREMNES SEASHORE AS, N-5430 BREMNES, NORJA | 16,0 % | A663 |
| BRILLIANT FISKEOPPDRETT AS, N-5444, ESPEVÆR, NORJA | 16,0 % | A663 |
| BRU EIGEDOM AS, SANDVIKSBODENE 66, N-5035 BERGEN, NORJA | 16,0 % | A663 |
| CENTRE FOR AQUACULTURE COMPETENCE AS, HUNDSNES, N-4130 HJELMELAND, NORJA | 15,3 % | A641 |
| EDELFARM AS, ØKSENGÅRD, N-8250 ROGNAN, NORJA | 16,0 % | A663 |
| EDELFISK AS, HAMNEGATA 1, N-6900 FLORØ, NORJA | 16,0 % | A663 |
| EMILSEN FISK AS, LAUVØYA, N-7900 RØRVIK, NORJA | 16,0 % | A663 |
| ESPEVÆR FISKEOPPDRETT AS, N-5444, ESPEVÆR, NORJA | 16,0 % | A663 |
| ESPEVÆR SAMDRIFT AS, OLAV TRYGGVASONS GT 40, P.O.BOX 2608, SENTRUM, N-7414 TRONDHEIM, NORJA | 16,0 % | A663 |
| FEØY FISKEOPPDRETT AS, N-5548 FEØY, NORJA | 16,0 % | A663 |
| FINNMARK STAMFISKSTASJON AS, LERRESFJORD, N-9536 KORSFJORDEN, NORJA | 24,5 % | A645 |
| FINNØY FISK AS, NÅDEN, N-4160 FINNØY, NORJA | 15,3 % | A641 |
| FJELBERG FJORDBRUK AS, N-5694 ONARHEIM, NORJA | 16,0 % | A663 |
| FJORD AQUA GROUP AS, BENTNESVEIEN 50, N-6512 KRISTIANSUND N, NORJA | 16,0 % | A663 |
| FJORD FORSØKSSTASJON HELGELAND AS, TOFTSUNDET, N-8900 BRØNNØYSUND, NORJA | 13,5 % | A642 |
| FJORD SEAFOOD NORWAY AS, TOFTSUNDET, N-8900, BRØNNØYSUND, NORJA | 13,5 % | A642 |
| FLAKSTADVÅG LAKS AS, FLAKSTADVÅG, N-9395 KALDFARNES, NORJA | 16,0 % | A663 |
| FLOKENES FISKEFARM AS, FLOKENES, N-6983 KVAMMEN, NORJA | 16,0 % | A663 |
| FOLLALAKS AS, N-8286 NORDFOLD, NORJA | 24,5 % | A645 |
| FOSSEN AS, P.O.BOX 93 SLÅTTHAUG, N-5851 BERGEN, NORJA | 16,0 % | A663 |
| FRØFISK AS, OLAV TRYGGVASONS GT 40, P.O.BOX 2608, SENTRUM, N-7414 TRONDHEIM, NORJA | 16,0 % | A663 |
| G. ESPNES FISKEOPPDRETT AS, N-7266 KVERVA, NORJA | 16,0 % | A663 |
| GRIEG SEAFOOD AS, POSTBOKS 234, SENTRUM, N-5804 BERGEN, NORJA | 17,2 % | A648 |
| GRIEG SEAFOOD ROGALAND AS, POSTBOKS 234, SENTRUM N-5804 BERGEN, NORJA | 17,2 % | A648 |
| HAMNEIDET LAKS AS, N-9181 HAMNEIDET, NORJA | 16,0 % | A663 |
| HARDANGERFISK AS, PB. 143, N-5604 ØYSTESE, NORJA | 16,0 % | A663 |
| HAVFANGST AS, DYRSFJORD, N-9130, HANSNES, NORJA | 16,0 % | A663 |
| HELLESUND FISKEOPPDRETT AS, LANGHOLMSUND, N-4770 HØVÅG, NORJA | 16,0 % | A663 |
| HELLFJORDLAKS AS, JENNSKARET, N-8475, STRAUMSJØEN, NORJA | 16,0 % | A663 |
| HENDEN FISKEOPPDRETT AS, POSTBOKS 53, N-6539 AVERØY, NORJA | 16,0 % | A663 |
| HJARTØY LAKS AS, POSTBOKS 371, NESTTUN N-5853, BERGEN, NORJA | 16,0 % | A663 |
| HØLLALAKS AS, POSTBOKS 603, N-8301 SVOLVÆR, NORJA | 15,3 % | A641 |
| HYDROTECH AS, BENTNESV. 50, N-6512 KRISTIANSUND N, NORJA | 15,3 % | A647 |
| HYEN LAKS AS, KLEPPENES, N-6829 HYEN, NORJA | 16,0 % | A663 |
| JENSEN ALFRED AS, N-9394 KALDFARNES, NORJA | 16,0 % | A663 |
| K. ENOKSEN FISKEOPPDRETT AS, OLAV TRYGGVASONS GT 40, P.O.BOX 2608, SENTRUM, N-7414 TRONDHEIM, NORJA | 16,0 % | A663 |
| KLEIVA FISKEFARM AS, N-9455 ENGENES, NORJA | 16,0 % | A663 |
| KOBBEVIK OG FURUHOLMEN AS, N-5392 STOREBØ, NORJA | 16,0 % | A663 |
| KRISTOFFERSEN EGIL & SØNNER AS, JENNSKARET, N-8475, STRAUMSJØEN, NORJA | 16,0 % | A663 |
| KVAMSDAL FISKEOPPDRETT AS, POSTBOKS 371, NESTTUN N-5853, BERGEN, NORJA | 16,0 % | A663 |
| KVITSVA AS, SØRROLLNES, N-9450, HAMNVIK, NORJA | 16,0 % | A663 |
| LANDØY FISKEOPPDRETT AS, VÆRLANDET, N-6986 VÆRLANDET, NORJA | 16,0 % | A663 |
| LANGFJORDLAKS AS, N-9540 TALVIK, NORJA | 16,0 % | A663 |
| LARSSEN SEAFOOD AS, N–8740 NORD-SOLVÆR, NORJA | 16,0 % | A663 |
| LERØY MIDNOR AS, N-7246 HESTVIKA, NORJA | 16,0 % | A663 |
| LINGALAKS AS, LINGAVEGEN 206, N-5630 STRANDEBARM, NORJA | 16,0 % | A663 |
| LOVUNDLAKS AS, N-8764 LOVUND, NORJA | 16,0 % | A663 |
| LUND FISKEOPPDRETT AS, N-7818 LUND, NORJA | 16,0 % | A663 |
| MARINE HARVEST BOLGA AS, N-8158 BOLGA, NORJA | 15,3 % | A641 |
| MARINE HARVEST NOWAY AS, POSTBOKS 4102, DREGGEN, N-5835 BERGEN, NORJA | 15,3 % | A641 |
| MARØ HAVBRUK A/S, N-6914 SVANOYBUKT, NORJA | 16,0 % | A663 |
| MÅSØVAL FISHFARM AS, N-7266 KVERVA, NORJA | 16,0 % | A663 |
| MÅSØVAL FISKEOPPDRETT AS, N-7266 KVERVA, NORJA | 16,0 % | A663 |
| MIDT-NORSK HAVBRUK AS, HANSVIKA, N-7900 RØRVIK, NORJA | 16,0 % | A663 |
| NORDLAKS OPPDRETT AS, BOKS 224, N-8455 STOKMARKNES, NORJA | 6,8 % | A646 |
| NORDLAKS PRODUKTER AS, BOKS 224, N-8455 STOKMARKNES, NORJA | 6,8 % | A646 |
| NORD-SENJA FISKEINDUSTRI AS, N-9373 BOTHAMN, NORJA | 16,0 % | A663 |
| NYE VESTSTAR AS, N-5392 STOREBØ, NORJA | 16,0 % | A663 |
| NYGÅRD LAKS AS, N-5640 EIKELANDSOSEN, NORJA | 16,0 % | A663 |
| OSLAND HAVBRUK AS, N-5962 BJORDAL, NORJA | 16,0 % | A663 |
| PAN FISH NORWAY AS, GRIMMERGATA 5, N-6002 ÅLESUND, NORJA | 16,1 % | A643 |
| PROSJEKT OMEGA AS, HAMNEGATA 1, N-6900 FLORØ, NORJA | 16,0 % | A663 |
| PUNDSLETT LAKS AS, PUNDSLETT, N-8324 DIGERMULEN, NORJA | 16,0 % | A663 |
| QUATRO LAKS AS, N-5640 EIKELANDSOSEN, NORJA | 16,0 % | A663 |
| RAMSØY FISKEOPPDRETT AS, BENTNESVN. 50, N-6512 KRISTIANSUND N, NORJA | 15,3 % | A641 |
| RANGØY EINAR AS, POSTBOKS 53, N-6539 AVERØY, NORJA | 16,0 % | A663 |
| RIOL AS, FROVÅGHAMN, N-9392 STRONGLANDSEIDET, NORJA | 16,0 % | A663 |
| ROGALAND FJORDBRUK AS, N-5694 ONARHEIM, NORJA | 16,0 % | A663 |
| RONG LAKS AS, POSTBOKS 371, NESTTUN N-5853, BERGEN, NORJA | 16,0 % | A663 |
| RONGEVÆR FISKEOPPDRETT AS, BØVÅGEN, N-5937 BØVÅGEN, NORJA | 16,0 % | A663 |
| RØVÆR FJORDBRUK AS, N-5549 RØVÆR, NORJA | 16,0 % | A663 |
| SALMAR FARMING AS, N-7266 KVERVA, NORJA | 16,0 % | A663 |
| SANDNES FISKEOPPDRETT AS, N-6967 HELLEUNIK, NORJA | 16,0 % | A663 |
| SANDVÆRFISK AS, POSTBOKS 34, N-8764 LOVUND, NORJA | 15,3 % | A641 |
| SANDVOLL HAVBRUK AS, N-5835 BERGEN, NORJA | 15,3 % | A641 |
| SEAFARM INVEST AS, N-8764 LOVUND, NORJA | 15,3 % | A641 |
| SEANOR SALMON AS, POSTBOKS 371 NESTTUN N-5853 BERGEN, NORJA | 16,0 % | A663 |
| SELØY SJØFARM AS, SELØY, N-8850 HERØY, NORJA | 13,5 % | A642 |
| SELSØYVIK HAVBRUK AS, POSTBOKS 17, N-8196 SELSØYVIK, NORJA | 16,0 % | A663 |
| SENJA SJØFARM AS, GJØVIKA, N-9392 STONGLANDSEIDET, NORJA | 16,0 % | A663 |
| SFI MELØ AS, POSTBOKS 34, N-8764 LOVUND, NORJA | 15,3 % | A641 |
| SINKABERG-HANSEN AS, POSTBOKS 134, N-7901 RØRVIK, NORJA | 16,0 % | A663 |
| SIRIUS SALMON SA, BOKS 224, N-8455 STOKMARKNES, NORJA | 6,8 % | A646 |
| SJURELV FISKEOPPDRETT AS, FJORDVEIEN 255, N-9100, KVALØYSLETTA, NORJA | 16,0 % | A663 |
| SKJELBULAKS AS, N-8136 NORDARNØY, NORJA | 16,0 % | A663 |
| SNEKVIK SALMON AS, GJENGSTØ, N-7200 KYRKSÆTERØRA, NORJA | 16,0 % | A663 |
| SØMNA FISKEOPPDRETT AS, POSTBOKS 34, N-8764 LOVUND, NORJA | 15,3 % | A641 |
| SØRROLLNESFISK AS, N-9450 HAMNVIK, NORJA | 16,0 % | A663 |
| STEINVIK FISKEFARM AS, N-6939 EIKEFJORD, NORJA | 16,0 % | A663 |
| STETTEFISK AS, OLAV TRYGGVASONS GT 40, P.O.BOX 2608, SENTRUM, N-7414 TRONDHEIM, NORJA | 16,0 % | A663 |
| STØLE DANIEL FISKEOPPDRETT AS, STØLEV. 2, N-5514 HAUGESUND, NORJA | 16,0 % | A663 |
| STOLT SEA FARM AS, POSTBOKS 370, SENTRUM, N-0102 OSLO, NORJA | 13,9 % | A644 |
| SULEFISK AS, N-6924 HARDBAKKE, NORJA | 16,0 % | A663 |
| SUNNHORDLAND FJORDBRUK AS, N-5694 ONARHEIM, NORJA | 16,0 % | A663 |
| TOFTØYSUND LAKS AS, N-5694 ONARHEIM, NORJA | 16,0 % | A663 |
| TOMBRE FISKEANNLEGG AS, N-5640 EIKELANDSOSEN, NORJA | 16,0 % | A663 |
| TOMMA LAKS AS, N-8723 HUSBY, NORJA | 15,3 % | A641 |
| TORRIS PRODUCTS LTD. AS, POSTBOKS 34, N-8764 LOVUND, NORJA | 15,3 % | A641 |
| TRI AS, POSTBOKS 100, N-9531 KVALFJORD, NORJA | 16,0 % | A663 |
| TYSNES FJORDBRUK AS, N-5694 ONARHEIM, NORJA | 16,0 % | A663 |
| VEGA SJØFARM AS, N-8980 VEGA, NORJA | 15,3 % | A641 |
| VESTVIK MARINEFARM AS, OLAV TRYGGVASONS GT 40, P.O.BOX 2608, SENTRUM, N-7414 TRONDHEIM, NORJA | 16,0 % | A663 |
| VIKNA SJØFARM AS, V/TERJE BONDØ, SØRTUNET 2, N-7900 RØRVIK, NORJA | 16,0 % | A663 |
| WENBERG FISKEOPPDRET, LEIVSER N-8200 FAUSKE, NORJA | 16,0 % | A663 |
| WILSGÅRD FISKEOPPDRETT AS, N-9381 TORSKEN, NORJA | 16,0 % | A663 |
| KAIKKI MUUT YRITYKSET | 24,5 % | A999 |

Yritys

Polkumyyntitulli

Taric-lisäkoodi

ALSAKER FJORDBRUK AS, N-5694 ONARHEIM, NORJA

16,0 %

A663

ÅMØY FISKEOPPDRETT AS, N-4152 VESTRE ÅMØY, NORJA

16,0 %

A663

AMULAKS AS, N-8286 NORDFOLD, NORJA

24,5 %

A645

AQUA AS, C/O RØRVIK FISK, N-7900 RØRVIK, NORJA

16,0 %

A663

ARCTIC SEAFOOD AS, N-8432 ALSVÅG, NORJA

16,0 %

A663

ARNØY LAKS AS, N-9193 LAUKSLETTA, NORJA

16,0 %

A663

AUSTEFJORDEN SMOLT AS, OLAV TRYGGVASONS GT 40, P.O.BOX 2608, SENTRUM, N-7414 TRONDHEIM, NORJA

16,0 %

A663

BALDER SJØFARM AS, N-8286 NORDFOLD, NORJA

24,5 %

A645

BINDALSLAKS AS, POSTBOKS 134, N-7901 RØRVIK, NORJA

16,0 %

A663

BOGNØY FISKEOPPDRETT AS, P.O.BOX 93 SLÅTTHAUG, N-5851 BERGEN, NORJA

16,0 %

A663

BOLAKS AS, N-5640 EIKELANDSOSEN, NORJA

16,0 %

A663

BR. KARLSEN, BEDDINGEN 14, N-7014 TRONDHEIM, NORJA

16,0 %

A663

BRATTØYFISK AS, N-6520 FREI, NORJA

16,0 %

A663

BREMNES SEASHORE AS, N-5430 BREMNES, NORJA

16,0 %

A663

BRILLIANT FISKEOPPDRETT AS, N-5444, ESPEVÆR, NORJA

16,0 %

A663

BRU EIGEDOM AS, SANDVIKSBODENE 66, N-5035 BERGEN, NORJA

16,0 %

A663

CENTRE FOR AQUACULTURE COMPETENCE AS, HUNDSNES, N-4130 HJELMELAND, NORJA

15,3 %

A641

EDELFARM AS, ØKSENGÅRD, N-8250 ROGNAN, NORJA

16,0 %

A663

EDELFISK AS, HAMNEGATA 1, N-6900 FLORØ, NORJA

16,0 %

A663

EMILSEN FISK AS, LAUVØYA, N-7900 RØRVIK, NORJA

16,0 %

A663

ESPEVÆR FISKEOPPDRETT AS, N-5444, ESPEVÆR, NORJA

16,0 %

A663

ESPEVÆR SAMDRIFT AS, OLAV TRYGGVASONS GT 40, P.O.BOX 2608, SENTRUM, N-7414 TRONDHEIM, NORJA

16,0 %

A663

FEØY FISKEOPPDRETT AS, N-5548 FEØY, NORJA

16,0 %

A663

FINNMARK STAMFISKSTASJON AS, LERRESFJORD, N-9536 KORSFJORDEN, NORJA

24,5 %

A645

FINNØY FISK AS, NÅDEN, N-4160 FINNØY, NORJA

15,3 %

A641

FJELBERG FJORDBRUK AS, N-5694 ONARHEIM, NORJA

16,0 %

A663

FJORD AQUA GROUP AS, BENTNESVEIEN 50, N-6512 KRISTIANSUND N, NORJA

16,0 %

A663

FJORD FORSØKSSTASJON HELGELAND AS, TOFTSUNDET, N-8900 BRØNNØYSUND, NORJA

13,5 %

A642

FJORD SEAFOOD NORWAY AS, TOFTSUNDET, N-8900, BRØNNØYSUND, NORJA

13,5 %

A642

FLAKSTADVÅG LAKS AS, FLAKSTADVÅG, N-9395 KALDFARNES, NORJA

16,0 %

A663

FLOKENES FISKEFARM AS, FLOKENES, N-6983 KVAMMEN, NORJA

16,0 %

A663

FOLLALAKS AS, N-8286 NORDFOLD, NORJA

24,5 %

A645

FOSSEN AS, P.O.BOX 93 SLÅTTHAUG, N-5851 BERGEN, NORJA

16,0 %

A663

FRØFISK AS, OLAV TRYGGVASONS GT 40, P.O.BOX 2608, SENTRUM, N-7414 TRONDHEIM, NORJA

16,0 %

A663

G. ESPNES FISKEOPPDRETT AS, N-7266 KVERVA, NORJA

16,0 %

A663

GRIEG SEAFOOD AS, POSTBOKS 234, SENTRUM, N-5804 BERGEN, NORJA

17,2 %

A648

GRIEG SEAFOOD ROGALAND AS, POSTBOKS 234, SENTRUM N-5804 BERGEN, NORJA

17,2 %

A648

HAMNEIDET LAKS AS, N-9181 HAMNEIDET, NORJA

16,0 %

A663

HARDANGERFISK AS, PB. 143, N-5604 ØYSTESE, NORJA

16,0 %

A663

HAVFANGST AS, DYRSFJORD, N-9130, HANSNES, NORJA

16,0 %

A663

HELLESUND FISKEOPPDRETT AS, LANGHOLMSUND, N-4770 HØVÅG, NORJA

16,0 %

A663

HELLFJORDLAKS AS, JENNSKARET, N-8475, STRAUMSJØEN, NORJA

16,0 %

A663

HENDEN FISKEOPPDRETT AS, POSTBOKS 53, N-6539 AVERØY, NORJA

16,0 %

A663

HJARTØY LAKS AS, POSTBOKS 371, NESTTUN N-5853, BERGEN, NORJA

16,0 %

A663

HØLLALAKS AS, POSTBOKS 603, N-8301 SVOLVÆR, NORJA

15,3 %

A641

HYDROTECH AS, BENTNESV. 50, N-6512 KRISTIANSUND N, NORJA

15,3 %

A647

HYEN LAKS AS, KLEPPENES, N-6829 HYEN, NORJA

16,0 %

A663

JENSEN ALFRED AS, N-9394 KALDFARNES, NORJA

16,0 %

A663

K. ENOKSEN FISKEOPPDRETT AS, OLAV TRYGGVASONS GT 40, P.O.BOX 2608, SENTRUM, N-7414 TRONDHEIM, NORJA

16,0 %

A663

KLEIVA FISKEFARM AS, N-9455 ENGENES, NORJA

16,0 %

A663

KOBBEVIK OG FURUHOLMEN AS, N-5392 STOREBØ, NORJA

16,0 %

A663

KRISTOFFERSEN EGIL & SØNNER AS, JENNSKARET, N-8475, STRAUMSJØEN, NORJA

16,0 %

A663

KVAMSDAL FISKEOPPDRETT AS, POSTBOKS 371, NESTTUN N-5853, BERGEN, NORJA

16,0 %

A663

KVITSVA AS, SØRROLLNES, N-9450, HAMNVIK, NORJA

16,0 %

A663

LANDØY FISKEOPPDRETT AS, VÆRLANDET, N-6986 VÆRLANDET, NORJA

16,0 %

A663

LANGFJORDLAKS AS, N-9540 TALVIK, NORJA

16,0 %

A663

LARSSEN SEAFOOD AS, N–8740 NORD-SOLVÆR, NORJA

16,0 %

A663

LERØY MIDNOR AS, N-7246 HESTVIKA, NORJA

16,0 %

A663

LINGALAKS AS, LINGAVEGEN 206, N-5630 STRANDEBARM, NORJA

16,0 %

A663

LOVUNDLAKS AS, N-8764 LOVUND, NORJA

16,0 %

A663

LUND FISKEOPPDRETT AS, N-7818 LUND, NORJA

16,0 %

A663

MARINE HARVEST BOLGA AS, N-8158 BOLGA, NORJA

15,3 %

A641

MARINE HARVEST NOWAY AS, POSTBOKS 4102, DREGGEN, N-5835 BERGEN, NORJA

15,3 %

A641

MARØ HAVBRUK A/S, N-6914 SVANOYBUKT, NORJA

16,0 %

A663

MÅSØVAL FISHFARM AS, N-7266 KVERVA, NORJA

16,0 %

A663

MÅSØVAL FISKEOPPDRETT AS, N-7266 KVERVA, NORJA

16,0 %

A663

MIDT-NORSK HAVBRUK AS, HANSVIKA, N-7900 RØRVIK, NORJA

16,0 %

A663

NORDLAKS OPPDRETT AS, BOKS 224, N-8455 STOKMARKNES, NORJA

6,8 %

A646

NORDLAKS PRODUKTER AS, BOKS 224, N-8455 STOKMARKNES, NORJA

6,8 %

A646

NORD-SENJA FISKEINDUSTRI AS, N-9373 BOTHAMN, NORJA

16,0 %

A663

NYE VESTSTAR AS, N-5392 STOREBØ, NORJA

16,0 %

A663

NYGÅRD LAKS AS, N-5640 EIKELANDSOSEN, NORJA

16,0 %

A663

OSLAND HAVBRUK AS, N-5962 BJORDAL, NORJA

16,0 %

A663

PAN FISH NORWAY AS, GRIMMERGATA 5, N-6002 ÅLESUND, NORJA

16,1 %

A643

PROSJEKT OMEGA AS, HAMNEGATA 1, N-6900 FLORØ, NORJA

16,0 %

A663

PUNDSLETT LAKS AS, PUNDSLETT, N-8324 DIGERMULEN, NORJA

16,0 %

A663

QUATRO LAKS AS, N-5640 EIKELANDSOSEN, NORJA

16,0 %

A663

RAMSØY FISKEOPPDRETT AS, BENTNESVN. 50, N-6512 KRISTIANSUND N, NORJA

15,3 %

A641

RANGØY EINAR AS, POSTBOKS 53, N-6539 AVERØY, NORJA

16,0 %

A663

RIOL AS, FROVÅGHAMN, N-9392 STRONGLANDSEIDET, NORJA

16,0 %

A663

ROGALAND FJORDBRUK AS, N-5694 ONARHEIM, NORJA

16,0 %

A663

RONG LAKS AS, POSTBOKS 371, NESTTUN N-5853, BERGEN, NORJA

16,0 %

A663

RONGEVÆR FISKEOPPDRETT AS, BØVÅGEN, N-5937 BØVÅGEN, NORJA

16,0 %

A663

RØVÆR FJORDBRUK AS, N-5549 RØVÆR, NORJA

16,0 %

A663

SALMAR FARMING AS, N-7266 KVERVA, NORJA

16,0 %

A663

SANDNES FISKEOPPDRETT AS, N-6967 HELLEUNIK, NORJA

16,0 %

A663

SANDVÆRFISK AS, POSTBOKS 34, N-8764 LOVUND, NORJA

15,3 %

A641

SANDVOLL HAVBRUK AS, N-5835 BERGEN, NORJA

15,3 %

A641

SEAFARM INVEST AS, N-8764 LOVUND, NORJA

15,3 %

A641

SEANOR SALMON AS, POSTBOKS 371 NESTTUN N-5853 BERGEN, NORJA

16,0 %

A663

SELØY SJØFARM AS, SELØY, N-8850 HERØY, NORJA

13,5 %

A642

SELSØYVIK HAVBRUK AS, POSTBOKS 17, N-8196 SELSØYVIK, NORJA

16,0 %

A663

SENJA SJØFARM AS, GJØVIKA, N-9392 STONGLANDSEIDET, NORJA

16,0 %

A663

SFI MELØ AS, POSTBOKS 34, N-8764 LOVUND, NORJA

15,3 %

A641

SINKABERG-HANSEN AS, POSTBOKS 134, N-7901 RØRVIK, NORJA

16,0 %

A663

SIRIUS SALMON SA, BOKS 224, N-8455 STOKMARKNES, NORJA

6,8 %

A646

SJURELV FISKEOPPDRETT AS, FJORDVEIEN 255, N-9100, KVALØYSLETTA, NORJA

16,0 %

A663

SKJELBULAKS AS, N-8136 NORDARNØY, NORJA

16,0 %

A663

SNEKVIK SALMON AS, GJENGSTØ, N-7200 KYRKSÆTERØRA, NORJA

16,0 %

A663

SØMNA FISKEOPPDRETT AS, POSTBOKS 34, N-8764 LOVUND, NORJA

15,3 %

A641

SØRROLLNESFISK AS, N-9450 HAMNVIK, NORJA

16,0 %

A663

STEINVIK FISKEFARM AS, N-6939 EIKEFJORD, NORJA

16,0 %

A663

STETTEFISK AS, OLAV TRYGGVASONS GT 40, P.O.BOX 2608, SENTRUM, N-7414 TRONDHEIM, NORJA

16,0 %

A663

STØLE DANIEL FISKEOPPDRETT AS, STØLEV. 2, N-5514 HAUGESUND, NORJA

16,0 %

A663

STOLT SEA FARM AS, POSTBOKS 370, SENTRUM, N-0102 OSLO, NORJA

13,9 %

A644

SULEFISK AS, N-6924 HARDBAKKE, NORJA

16,0 %

A663

SUNNHORDLAND FJORDBRUK AS, N-5694 ONARHEIM, NORJA

16,0 %

A663

TOFTØYSUND LAKS AS, N-5694 ONARHEIM, NORJA

16,0 %

A663

TOMBRE FISKEANNLEGG AS, N-5640 EIKELANDSOSEN, NORJA

16,0 %

A663

TOMMA LAKS AS, N-8723 HUSBY, NORJA

15,3 %

A641

TORRIS PRODUCTS LTD. AS, POSTBOKS 34, N-8764 LOVUND, NORJA

15,3 %

A641

TRI AS, POSTBOKS 100, N-9531 KVALFJORD, NORJA

16,0 %

A663

TYSNES FJORDBRUK AS, N-5694 ONARHEIM, NORJA

16,0 %

A663

VEGA SJØFARM AS, N-8980 VEGA, NORJA

15,3 %

A641

VESTVIK MARINEFARM AS, OLAV TRYGGVASONS GT 40, P.O.BOX 2608, SENTRUM, N-7414 TRONDHEIM, NORJA

16,0 %

A663

VIKNA SJØFARM AS, V/TERJE BONDØ, SØRTUNET 2, N-7900 RØRVIK, NORJA

16,0 %

A663

WENBERG FISKEOPPDRET, LEIVSER N-8200 FAUSKE, NORJA

16,0 %

A663

WILSGÅRD FISKEOPPDRETT AS, N-9381 TORSKEN, NORJA

16,0 %

A663

KAIKKI MUUT YRITYKSET

24,5 %

A999

4.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetun tuotteen luovutus vapaaseen liikkeeseen yhteisössä edellyttää väliaikaisen tullin määrää vastaavan vakuuden antamista.

5.   Jollei toisin säädetä, tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä sovelletaan.

2 artikla

Asianomaiset osapuolet voivat 30 päivän kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta pyytää, että niille ilmoitetaan niistä olennaisista tosiseikoista ja huomioista, joiden perusteella tämä asetus annettiin, ja ne voivat saman ajan kuluessa esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla komission kuulemiksi, sanotun kuitenkaan rajoittamatta neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96 20 artiklan soveltamista.

Asianomaiset osapuolet voivat asetuksen (EY) N:o 384/96 21 artiklan 4 kohdan mukaisesti esittää huomautuksiaan tämän asetuksen soveltamisesta yhden kuukauden kuluessa sen voimaantulosta.

3 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 27 päivänä huhtikuuta 2005.

Tämän asetuksen 1 artiklaa sovelletaan kuuden kuukauden ajan.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 22 päivänä huhtikuuta 2005.

Komission puolesta

Peter MANDELSON

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 56, 6.3.1996, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 461/2004 (EUVL L 77, 13.3.2004, s. 12).

1

(2)  EYVL L 349, 31.12.1994, s. 53.

2

(3)  EYVL L 67, 10.3.1994, s. 89.

3

(4)  EUVL L 33, 5.2.2005, s. 8.

4

(5)  Ks. tämän virallisen lehden sivu 4.

5

(6)  EUVL C 261, 23.10.2004, s. 8.

6

(7)  WFE määritetään yleisesti sellaisten kalojen painoksi, joita ei ole ruokittu ja joista on poistettu veri teurastamisen jälkeen.

7

(8)  European Commission, Directorate-General for Trade, Direction B, B-1049 Brussels, Belgium.

8

---

II Säädökset, joita ei tarvitse julkaista

Neuvosto

| 23.4.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 104/33 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 104/33

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS,

tehty 14 päivänä huhtikuuta 2005,

Guinean tasavallan kanssa käytyjen Cotonoun sopimuksen 96 artiklassa tarkoitettujen neuvottelujen päättämisestä

(2005/321/EY)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon Cotonoussa 23 päivänä kesäkuuta 2000 allekirjoitetun AKT–EY-kumppanuussopimuksen (1) ja erityisesti sen 96 artiklan,

ottaa huomioon AKT–EY-kumppanuussopimuksen soveltamiseksi toteutettavista toimenpiteistä ja noudatettavista menettelyistä tehdyn sisäisen sopimuksen (2) ja erityisesti sen 3 artiklan,

ottaa huomioon komission ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Cotonoun sopimuksen 9 artiklassa tarkoitettuja olennaisia osia on rikottu. |
| --- | --- |

(1)

Cotonoun sopimuksen 9 artiklassa tarkoitettuja olennaisia osia on rikottu.

| (2) | Cotonoun sopimuksen 96 artiklan mukaisesti on 20 päivänä heinäkuuta 2004 aloitettu AKT-maiden ja Guinean tasavallan kanssa neuvottelut. Niiden kuluessa Guinean tasavallan viranomaiset ovat tehneet erityisiä sitoumuksia korjatakseen Euroopan unionin toteamat ongelmat ja pannakseen nämä sitoumukset täytäntöön kolmen kuukauden syvennetyn vuoropuhelun aikana. |
| --- | --- |

(2)

Cotonoun sopimuksen 96 artiklan mukaisesti on 20 päivänä heinäkuuta 2004 aloitettu AKT-maiden ja Guinean tasavallan kanssa neuvottelut. Niiden kuluessa Guinean tasavallan viranomaiset ovat tehneet erityisiä sitoumuksia korjatakseen Euroopan unionin toteamat ongelmat ja pannakseen nämä sitoumukset täytäntöön kolmen kuukauden syvennetyn vuoropuhelun aikana.

| (3) | Tämän ajanjakson päätyttyä osa edellä mainituista sitoumuksista näkyy johtaneen konkreettisiin aloitteisiin ja osa sitoumuksista on täytetty. Cotonoun sopimuksen olennaisiin osiin liittyviä merkittäviä toimenpiteitä on kuitenkin vielä panematta täytäntöön, |
| --- | --- |

(3)

Tämän ajanjakson päätyttyä osa edellä mainituista sitoumuksista näkyy johtaneen konkreettisiin aloitteisiin ja osa sitoumuksista on täytetty. Cotonoun sopimuksen olennaisiin osiin liittyviä merkittäviä toimenpiteitä on kuitenkin vielä panematta täytäntöön,

ON TEHNYT SEURAAVAN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Päätetään Guinean tasavallan kanssa Cotonoun sopimuksen 96 artiklan mukaisesti käydyt neuvottelut.

2 artikla

Hyväksytään liitteenä olevassa kirjeessä esitetyt toimenpiteet Cotonoun sopimuksen 96 artiklan 2 kohdan c alakohdassa tarkoitettuina aiheellisina toimenpiteinä.

3 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se tehdään. Se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä päätös on voimassa 14 päivään huhtikuuta 2008 saakka. Sitä tarkastellaan säännöllisesti enintään kuuden kuukauden välein.

Tehty Luxemburgissa 14 päivänä huhtikuuta 2005.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

L. FRIEDEN

---

(1)  EYVL L 317, 15.12.2000, s. 3.

1

(2)  EYVL L 317, 15.12.2000, s. 376.

2

---

LIITE

Arvoisa ministeri

Euroopan unioni pitää Cotonoun sopimuksen 9 artiklan määräyksiä erittäin tärkeinä. Ihmisoikeuksien kunnioittaminen sekä demokratian ja oikeusvaltion periaatteiden noudattaminen, joille AKT-maiden ja EU:n kumppanuus perustuu, ovat kyseisen sopimuksen olennaisia osia ja siis suhteidemme perusta.

Näin ollen Euroopan unioni on ollut huolissaan demokratian ja oikeusvaltioperiaatteen heikentymisestä erityisesti vuonna 2001 järjestetyn perustuslakia koskeneen kansanäänestyksen, parlamenttivaalien (vuonna 2002) ja presidentinvaalien (vuonna 2003) jälkeen. Euroopan unioni on ollut huolissaan myös siitä, ettei ihmisoikeuksia eikä perusvapauksia eikä liioin hyvää hallintotapaa yleishallinnon, politiikan, talouden eikä varainhoidon aloilla ole noudatettu.

Euroopan unioni katsoi, että Guinean tasavallan poliittinen tilanne on ristiriidassa Cotonoun sopimuksen 9 artiklassa tarkoitettujen olennaisten osien kanssa. Ottaen huomioon tuon artiklan ja Guinean tasavallassa vallitsevan poliittisen umpikujan Euroopan unioni päätti 31. maaliskuuta 2004 aloittaa Cotonoun sopimuksen 96 artiklan mukaiset neuvottelut tilanteen perusteelliseksi selvittämiseksi ja mahdollisuuksien mukaan ratkaisun löytämiseksi.

Neuvottelut aloitettiin Brysselissä 20. heinäkuuta 2004. Niissä käsiteltiin useita perustavaa laatua olevia kysymyksiä, ja Teillä oli tilaisuus esittää näkemyksenne ja arvio maanne tilanteesta. Toimititte myös muistion, johon sisältyi toimintasuunnitelma demokratian, ihmisoikeuksien, oikeusvaltioperiaatteen sekä hyvän hallintotavan lujittamiseksi.

Tämän jälkeen Euroopan unionin puheenjohtajavaltion ja komission yhteinen valtuuskunta matkusti Conakryyn ja laati yhteistyössä Euroopan unionin jäsenvaltioiden siellä toimivien edustajien kanssa arvion sitoumusten täytäntöönpanosta.

Euroopan unioni toteaa, että Guinean tasavallan viranomaiset ovat osoittaneet suurta valmiutta jatkaa ja syventää keskusteluja sekä tukea Euroopan unionin seurantavaltuuskunnan työtä. Euroopan unioni panee myös merkille, että jotkin sitoumukset ovat johtaneet Guinean viranomaisten tekemiin rohkaiseviin aloitteisiin. Erityisesti Euroopan unioni kiinnittää huomiota seuraaviin aloitteisiin:

| | Guinean tasavallan hallitus on osoittanut halukkuutensa poliittisen vuoropuhelun käynnistämiseen poliittisten toimijoiden kanssa äänestysjärjestelmän tarkistamiseksi. Vuoropuhelun viralliset avajaiset järjestettiin 31. elokuuta 2004 ja vuoropuhelun helpottamiseksi perustettiin puolueiden välinen yhteistoimintatoimisto. |
| --- | --- |

Guinean tasavallan hallitus on osoittanut halukkuutensa poliittisen vuoropuhelun käynnistämiseen poliittisten toimijoiden kanssa äänestysjärjestelmän tarkistamiseksi. Vuoropuhelun viralliset avajaiset järjestettiin 31. elokuuta 2004 ja vuoropuhelun helpottamiseksi perustettiin puolueiden välinen yhteistoimintatoimisto.

| | Guinean tasavallan hallitus on vahvistanut päätöksensä järjestää paikallisvaalit kesäkuussa 2005 ja aikeensa lujittaa hallinnon hajauttamisprosessia. Erilaisia oikeudellisia tekstejä valmistellaan. |
| --- | --- |

Guinean tasavallan hallitus on vahvistanut päätöksensä järjestää paikallisvaalit kesäkuussa 2005 ja aikeensa lujittaa hallinnon hajauttamisprosessia. Erilaisia oikeudellisia tekstejä valmistellaan.

| | Guinean tasavallan hallitus on vahvistanut päätöksensä järjestää parlamenttivaalit perustuslain mukaisessa määräajassa eli kesäkuussa 2007. Hallitus on kuitenkin valmis tarkastelemaan mahdollisuutta aikaistaa vaaleja. |
| --- | --- |

Guinean tasavallan hallitus on vahvistanut päätöksensä järjestää parlamenttivaalit perustuslain mukaisessa määräajassa eli kesäkuussa 2007. Hallitus on kuitenkin valmis tarkastelemaan mahdollisuutta aikaistaa vaaleja.

| | Guinean tasavallan hallitus on lisäksi vahvistanut aikataulun radioaaltojen vapauttamiselle, joka toteutuu kesäkuussa 2005. |
| --- | --- |

Guinean tasavallan hallitus on lisäksi vahvistanut aikataulun radioaaltojen vapauttamiselle, joka toteutuu kesäkuussa 2005.

| | Se on vahvistanut makrotalouden hallinnon alan sekä alakohtaisten uudistusten toimet ja aikataulun niiden täytäntöönpanolle. |
| --- | --- |

Se on vahvistanut makrotalouden hallinnon alan sekä alakohtaisten uudistusten toimet ja aikataulun niiden täytäntöönpanolle.

Nämä aloitteet epäilemättä edistävät Guinean tasavallan ihmisoikeuksien ja perusvapauksien noudattamisen lujittumista. Kuitenkin suurin osa näistä sitoumuksista pannaan täytäntöön pitkän ajan kuluessa, ja eräiden sitoumusten noudattaminen edellyttää seurantaa etenkin demokratian syventämiseksi. Tässä yhteydessä Euroopan unioni odottaa erityisesti niiden konkreettisten toimenpiteiden täytäntöönpanoa, jotka mainittiin 30. syyskuuta 2004 muistion täytäntöönpanosta esittämässänne välikertomuksessa, erityisesti sitä, että:

| 1) | jatketaan kansallista vuoropuhelua Afrikan unionin Durbanissa vuonna 2002 demokraattisia vaaleja Afrikassa koskevista periaatteista hyväksymän julistuksen (1) mukaisesti vaalijärjestelmän ja toimintaedellytysten tarkistamiseksi ja avoimien ja demokraattisten vaalien takaamiseksi; |
| --- | --- |

1)

jatketaan kansallista vuoropuhelua Afrikan unionin Durbanissa vuonna 2002 demokraattisia vaaleja Afrikassa koskevista periaatteista hyväksymän julistuksen (1) mukaisesti vaalijärjestelmän ja toimintaedellytysten tarkistamiseksi ja avoimien ja demokraattisten vaalien takaamiseksi;

| 2) | jatketaan ja lujitetaan sitoumusta noudattaa lakeja, jotka liittyvät ihmisoikeuksiin ja perusvapauksiin, erityisesti niitä, jotka koskevat poliittisten puolueiden toimintaoikeuksia ja valtuuksia kokoontua, ilmaista mielipiteensä ja päästä käyttämään valtiollista radio- ja tv-verkkoa; |
| --- | --- |

2)

jatketaan ja lujitetaan sitoumusta noudattaa lakeja, jotka liittyvät ihmisoikeuksiin ja perusvapauksiin, erityisesti niitä, jotka koskevat poliittisten puolueiden toimintaoikeuksia ja valtuuksia kokoontua, ilmaista mielipiteensä ja päästä käyttämään valtiollista radio- ja tv-verkkoa;

| 3) | vapautetaan sähköiset viestimet Euroopan unionin seurantavaltuuskunnalle lokakuussa 2004 esitetyn aikataulun mukaisesti ja sallitaan yksityisten sähköisten viestimien toiminnan aloittaminen ennen paikallisvaaleja; |
| --- | --- |

3)

vapautetaan sähköiset viestimet Euroopan unionin seurantavaltuuskunnalle lokakuussa 2004 esitetyn aikataulun mukaisesti ja sallitaan yksityisten sähköisten viestimien toiminnan aloittaminen ennen paikallisvaaleja;

| 4) | järjestetään paikallisvaalit ja parlamenttivaalit uuden muutetun vaalijärjestelmän mukaisesti; |
| --- | --- |

4)

järjestetään paikallisvaalit ja parlamenttivaalit uuden muutetun vaalijärjestelmän mukaisesti;

| 5) | jatketaan hajauttamisprosessia; |
| --- | --- |

5)

jatketaan hajauttamisprosessia;

| 6) | jatketaan makrotalouden hallintoa ja alakohtaisia uudistuksia lujittavia toimenpiteitä. |
| --- | --- |

6)

jatketaan makrotalouden hallintoa ja alakohtaisia uudistuksia lujittavia toimenpiteitä.

Neuvottelujen jälkeen ja ottaen huomioon tähän mennessä toteutetut sitoumukset ja vielä täytäntöönpantavat toimet on päätetty seuraavista Cotonoun sopimuksen 96 artiklan 2 kohdan c alakohdan mukaisista aiheellisista toimenpiteistä:

| 1) | jatketaan kuudennen, seitsemännen ja kahdeksannen Euroopan kehitysrahaston käyttämättömistä määrärahoista rahoitettua yhteistyötä Guinean kyseisten neuvottelujen yhteydessä tekemien sitoumusten täyttämisen mahdollistamiseksi, erityisesti hajauttamisen, viestimien vapauttamisen ja hyvän taloushallinnon osalta; |
| --- | --- |

1)

jatketaan kuudennen, seitsemännen ja kahdeksannen Euroopan kehitysrahaston käyttämättömistä määrärahoista rahoitettua yhteistyötä Guinean kyseisten neuvottelujen yhteydessä tekemien sitoumusten täyttämisen mahdollistamiseksi, erityisesti hajauttamisen, viestimien vapauttamisen ja hyvän taloushallinnon osalta;

| 2) | jatketaan myös yhdeksännen Euroopan kehitysrahaston B-määrärahoista rahoitettua yhteistyötä, jotta voidaan jatkaa heikoimmassa asemassa olevien väestönosien ja alueellisten poliittisten kriisien uhrien elinolosuhteiden suoraan parantamiseen tarkoitettujen ohjelmien täytäntöönpanoa; |
| --- | --- |

2)

jatketaan myös yhdeksännen Euroopan kehitysrahaston B-määrärahoista rahoitettua yhteistyötä, jotta voidaan jatkaa heikoimmassa asemassa olevien väestönosien ja alueellisten poliittisten kriisien uhrien elinolosuhteiden suoraan parantamiseen tarkoitettujen ohjelmien täytäntöönpanoa;

| 3) | voidaan myös tukea ohjelmia, jotka edistävät kansalaisyhteiskunnan vahvistumista (järjestäytymättömät muodot mukaan luettuina), demokratian, ihmisoikeuksien ja hyvän hallintotavan lujittumista sekä vapaiden viestimien esilletuloa ja lujittumista; |
| --- | --- |

3)

voidaan myös tukea ohjelmia, jotka edistävät kansalaisyhteiskunnan vahvistumista (järjestäytymättömät muodot mukaan luettuina), demokratian, ihmisoikeuksien ja hyvän hallintotavan lujittumista sekä vapaiden viestimien esilletuloa ja lujittumista;

| 4) | alueellisten hankkeiden rahoitusosuuksia harkitaan tapauskohtaisesti; |
| --- | --- |

4)

alueellisten hankkeiden rahoitusosuuksia harkitaan tapauskohtaisesti;

| 5) | jatketaan humanitaarisluontoisia toimia ja kaupallista yhteistyötä sekä pidetään kauppaan liittyvät etuudet ennallaan; |
| --- | --- |

5)

jatketaan humanitaarisluontoisia toimia ja kaupallista yhteistyötä sekä pidetään kauppaan liittyvät etuudet ennallaan;

| 6) | tuetaan vaalien valmistelua joko kuudennen, seitsemännen tai kahdeksannen Euroopan kehitysrahaston käyttämättömistä määrärahoista tai yhdeksännen Euroopan kehitysrahaston B-määrärahoista, kun avoimet ja demokraattiset vaalit takaava, demokraattisia vaaleja Afrikassa koskeville periaatteille perustuva vaalijärjestelmä on otettu käyttöön; |
| --- | --- |

6)

tuetaan vaalien valmistelua joko kuudennen, seitsemännen tai kahdeksannen Euroopan kehitysrahaston käyttämättömistä määrärahoista tai yhdeksännen Euroopan kehitysrahaston B-määrärahoista, kun avoimet ja demokraattiset vaalit takaava, demokraattisia vaaleja Afrikassa koskeville periaatteille perustuva vaalijärjestelmä on otettu käyttöön;

| 7) | yhdeksännen Euroopan kehitysrahaston A-määrärahoista on vähennetty 65 miljoonaa euroa Euroopan komission välitarkistuksen yhteydessä tekemän päätöksen mukaisesti. Valmistellaan yhteistyöstrategia ja alustava maaohjelma, ja niissä otetaan huomioon tilanne maassa ja nämä uudet rahoitusnäkymät. Nämä asiakirjat allekirjoitetaan ja pannaan täytäntöön, kun on todettu riittävää edistymistä Guinean tekemien sitoumusten täyttämisessä, erityisesti vapaiden ja avoimien paikallis- ja parlamenttivaalien valmistelussa ja toteuttamisessa. Euroopan unioni perustaa arvionsa erityisesti seuraaville perusteille:






  a) | onko vapaat ja avoimet paikallisvaalit pidetty ja ovatko asianmukaisesti valitut paikallisviranomaiset astuneet virkaansa; |
| --- | --- | --- |

7)

yhdeksännen Euroopan kehitysrahaston A-määrärahoista on vähennetty 65 miljoonaa euroa Euroopan komission välitarkistuksen yhteydessä tekemän päätöksen mukaisesti. Valmistellaan yhteistyöstrategia ja alustava maaohjelma, ja niissä otetaan huomioon tilanne maassa ja nämä uudet rahoitusnäkymät. Nämä asiakirjat allekirjoitetaan ja pannaan täytäntöön, kun on todettu riittävää edistymistä Guinean tekemien sitoumusten täyttämisessä, erityisesti vapaiden ja avoimien paikallis- ja parlamenttivaalien valmistelussa ja toteuttamisessa. Euroopan unioni perustaa arvionsa erityisesti seuraaville perusteille:

a)

onko vapaat ja avoimet paikallisvaalit pidetty ja ovatko asianmukaisesti valitut paikallisviranomaiset astuneet virkaansa;

| b) | onko oppositiovoimien kanssa käydyn poliittisen vuoropuhelun puitteissa saatu aikaan demokraattisia vaaleja Afrikassa koskevista periaatteista annetun julistuksen mukaiset vaalijärjestelyt ja toimintaedellytykset (mukaan lukien vaalipäivä) parlamenttivaalien osalta. |
| --- | --- |

b)

onko oppositiovoimien kanssa käydyn poliittisen vuoropuhelun puitteissa saatu aikaan demokraattisia vaaleja Afrikassa koskevista periaatteista annetun julistuksen mukaiset vaalijärjestelyt ja toimintaedellytykset (mukaan lukien vaalipäivä) parlamenttivaalien osalta.

Euroopan unionin puheenjohtajavaltio ja Euroopan komissio tekevät määräaikaiskatselmuksia, joista ensimmäinen toteutetaan viimeistään kuuden kuukauden kuluessa.

Euroopan unioni jatkaa Guinean tilanteen tarkkaa seuraamista 36 kuukauden seurantajakson ajan. Cotonoun sopimuksen 8 artiklan mukaista lujitettua poliittista vuoropuhelua jatketaan Guinean hallituksen kanssa demokratian ja oikeusvaltion lujittamiseksi, erityisesti järjestämällä parlamenttivaalit, ja ihmisoikeuksien ja perusvapauksien noudattamisen vahvistamiseksi.

Euroopan unioni varaa itselleen oikeuden muuttaa asianmukaisia toimenpiteitä, jos Guinean viranomaisten antamien sitoumusten täytäntöönpano nopeutuu tai ne jäävät täyttämättä.

Kunnioittavasti

Neuvoston puolesta

Komission puolesta

---

(1)  Afrikan unionin julistus demokraattisia vaaleja koskevista periaatteista Afrikassa, AHG/Decl. 1 (XXXVIII).

1

---

Komissio

| 23.4.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 104/37 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 104/37

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 26 päivänä helmikuuta 2005,

Yhdistyneen kuningaskunnan neuvoston asetuksen (EY) N:o 2371/2002 9 artiklan nojalla esittämästä kalavarojen säilyttämistä ja kestävää hyödyntämistä yhteisessä kalastuspolitiikassa koskevasta pyynnöstä

(tiedoksiannettu numerolla K(2005) 411)

(Ainoastaan englannin-, hollannin- ja ranskankieliset tekstit ovat todistusvoimaiset)

(2005/322/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon elollisten vesiluonnonvarojen säilyttämisestä ja kestävästä hyödyntämisestä yhteisessä kalastuspolitiikassa 20 päivänä joulukuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2371/2002 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Yhdistynyt kuningaskunta konsultoi komissiota 27 päivänä tammikuuta 2005 asetuksen (EY) N:o 2371/2002 9 artiklan nojalla Englannin lounaisrannikon edustalla 12 meripeninkulman rajan sisällä voimassa olevan meriahvenen kansallisen paritroolauskiellon laajentamisesta koskemaan myös muiden jäsenvaltioiden tällä alueella kalastamaan oikeutettuja aluksia väliaikaisena toimenpiteenä, jonka tarkoituksena on vähentää tahattomia valassaaliita, kunnes tehokkaampi koordinoitu toiminta yhteisön tasolla on mahdollista. Pyyntöä esittäessään Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset viittasivat meriahvenen paritroolauksen yhteydessä saatavien tahattomien delfiinisaaliiden määrää koskevaan huoleensa ja komission päätökseen hylätä Yhdistyneen kuningaskunnan esitys kieltää kiireellisenä toimenpiteenä kyseinen kalastus Englannin kanaalin länsiosassa (ICES-alue VII e) (2). |
| --- | --- |

(1)

Yhdistynyt kuningaskunta konsultoi komissiota 27 päivänä tammikuuta 2005 asetuksen (EY) N:o 2371/2002 9 artiklan nojalla Englannin lounaisrannikon edustalla 12 meripeninkulman rajan sisällä voimassa olevan meriahvenen kansallisen paritroolauskiellon laajentamisesta koskemaan myös muiden jäsenvaltioiden tällä alueella kalastamaan oikeutettuja aluksia väliaikaisena toimenpiteenä, jonka tarkoituksena on vähentää tahattomia valassaaliita, kunnes tehokkaampi koordinoitu toiminta yhteisön tasolla on mahdollista. Pyyntöä esittäessään Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset viittasivat meriahvenen paritroolauksen yhteydessä saatavien tahattomien delfiinisaaliiden määrää koskevaan huoleensa ja komission päätökseen hylätä Yhdistyneen kuningaskunnan esitys kieltää kiireellisenä toimenpiteenä kyseinen kalastus Englannin kanaalin länsiosassa (ICES-alue VII e) (2).

| (2) | Asetuksen (EY) N:o 2371/2002 17 artiklan 2 kohdan mukaisesti Ranskan ja Belgian aluksilla on lupa kalastaa pohjakalalajeja 6–12 meripeninkulman alueella, ja sen vuoksi Yhdistyneen kuningaskunnan ehdottamat toimenpiteet koskisivat niitä. |
| --- | --- |

(2)

Asetuksen (EY) N:o 2371/2002 17 artiklan 2 kohdan mukaisesti Ranskan ja Belgian aluksilla on lupa kalastaa pohjakalalajeja 6–12 meripeninkulman alueella, ja sen vuoksi Yhdistyneen kuningaskunnan ehdottamat toimenpiteet koskisivat niitä.

| (3) | Yhdistynyt kuningaskunta on ilmoittanut pyynnöstään asetuksen (EY) N:o 2371/2002 9 artiklassa säädettyjen edellytysten mukaisesti asianomaisille jäsenvaltioille. Komissio on saanut Ranskalta asetuksen (EY) N:o 2371/2002 9 artiklassa säädetyn viiden työpäivän määräajan kuluessa kirjallisen vastauksen, jossa se pyytää komissiota olemaan hyväksymättä Yhdistyneen kuningaskunnan pyyntöä. |
| --- | --- |

(3)

Yhdistynyt kuningaskunta on ilmoittanut pyynnöstään asetuksen (EY) N:o 2371/2002 9 artiklassa säädettyjen edellytysten mukaisesti asianomaisille jäsenvaltioille. Komissio on saanut Ranskalta asetuksen (EY) N:o 2371/2002 9 artiklassa säädetyn viiden työpäivän määräajan kuluessa kirjallisen vastauksen, jossa se pyytää komissiota olemaan hyväksymättä Yhdistyneen kuningaskunnan pyyntöä.

| (4) | Komissio on huolestunut luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta 21 päivänä toukokuuta 1992 annetulla neuvoston direktiivillä 92/43/ETY (3) suojeltujen valaiden tahattomista saaliista, joita on todettu saatavan eräiden kalastusten yhteydessä, ja on sitoutunut vähentämään tällaisten eläinten pyydyksiin hukkumista niin paljon kuin mahdollista. Yhteisö on äskettäin toteuttanut toimia kalastuksen tahattomia valassaaliita koskevista toimenpiteistä sekä asetuksen (EY) N:o 88/98 muuttamisesta 26 päivänä huhtikuuta 2004 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 812/2004 (4) välityksellä. |
| --- | --- |

(4)

Komissio on huolestunut luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta 21 päivänä toukokuuta 1992 annetulla neuvoston direktiivillä 92/43/ETY (3) suojeltujen valaiden tahattomista saaliista, joita on todettu saatavan eräiden kalastusten yhteydessä, ja on sitoutunut vähentämään tällaisten eläinten pyydyksiin hukkumista niin paljon kuin mahdollista. Yhteisö on äskettäin toteuttanut toimia kalastuksen tahattomia valassaaliita koskevista toimenpiteistä sekä asetuksen (EY) N:o 88/98 muuttamisesta 26 päivänä huhtikuuta 2004 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 812/2004 (4) välityksellä.

| (5) | Edellä mainitussa asetuksessa säädetään tarkkailijoiden sijoittamisesta paritroolikalastusta harjoittaville aluksille 1 päivästä tammikuuta 2005. Kysymys tahattomista valassaaliista pelagisessa paritroolikalastuksessa on monimutkainen, ja kansainvälinen merentutkimusneuvosto (ICES) tarkasteli sitä osana antamaansa tahattomia valassaaliita käsittelevää laajaa tieteellistä katsausta ja lausuntoa (5). ICES totesi, että ”myös muissa kalastuksissa kuin meriahvenen paritroolikalastuksessa saadaan saaliiksi delfiinejä”, ja että ”tarvitaan alueella harjoitettavien moninaisten troolikalastustoimien laajamittaista seurantaa ennen kuin voidaan täsmälleen tietää, mitkä rajoitukset ovat tarpeen”. ICES katsoi erityisesti, että meriahvenen pelagisen paritroolauksen kieltäminen olisi ”sattumanvarainen toimenpide, jolla tuskin saavutettaisiin toivottua tulosta”. Meriahvenen kohdennetun paritroolikalastuksen kieltäminen Yhdistyneen kuningaskunnan aluevesillä Englannin kanaalin länsiosassa johtaisi todennäköisesti pyyntiponnistuksen siirtymiseen ympäröiville vesialueille, mikä ei välttämättä vähentäisi tahattomia delfiinisaaliita. |
| --- | --- |

(5)

Edellä mainitussa asetuksessa säädetään tarkkailijoiden sijoittamisesta paritroolikalastusta harjoittaville aluksille 1 päivästä tammikuuta 2005. Kysymys tahattomista valassaaliista pelagisessa paritroolikalastuksessa on monimutkainen, ja kansainvälinen merentutkimusneuvosto (ICES) tarkasteli sitä osana antamaansa tahattomia valassaaliita käsittelevää laajaa tieteellistä katsausta ja lausuntoa (5). ICES totesi, että ”myös muissa kalastuksissa kuin meriahvenen paritroolikalastuksessa saadaan saaliiksi delfiinejä”, ja että ”tarvitaan alueella harjoitettavien moninaisten troolikalastustoimien laajamittaista seurantaa ennen kuin voidaan täsmälleen tietää, mitkä rajoitukset ovat tarpeen”. ICES katsoi erityisesti, että meriahvenen pelagisen paritroolauksen kieltäminen olisi ”sattumanvarainen toimenpide, jolla tuskin saavutettaisiin toivottua tulosta”. Meriahvenen kohdennetun paritroolikalastuksen kieltäminen Yhdistyneen kuningaskunnan aluevesillä Englannin kanaalin länsiosassa johtaisi todennäköisesti pyyntiponnistuksen siirtymiseen ympäröiville vesialueille, mikä ei välttämättä vähentäisi tahattomia delfiinisaaliita.

| (6) | Vaikka jäsenvaltio voi asetuksen (EY) N:o 2371/2002 9 artiklan nojalla toteuttaa toimenpiteitä vähentääkseen kalastuksen meriekosysteemiin kohdistamia vaikutuksia, ehdotettu toimenpide ei käytettävissä olevien tieteellisten tietojen perusteella ole omiaan edistämään tämän tavoitteen saavuttamista. |
| --- | --- |

(6)

Vaikka jäsenvaltio voi asetuksen (EY) N:o 2371/2002 9 artiklan nojalla toteuttaa toimenpiteitä vähentääkseen kalastuksen meriekosysteemiin kohdistamia vaikutuksia, ehdotettu toimenpide ei käytettävissä olevien tieteellisten tietojen perusteella ole omiaan edistämään tämän tavoitteen saavuttamista.

| (7) | Tämä päättely oli yksi niistä syistä, jotka johtivat komission päätökseen hylätä Yhdistyneen kuningaskunnan pyyntö toteuttaa kiireellisenä toimena meriahvenen pelagisen troolikalastuksen kielto Englannin kanaalin länsiosassa elokuussa 2004. Saataville ei ole sen jälkeen tullut mitään uusia tieteellisiä tietoja, joiden perusteella arviointia olisi syytä muuttaa. |
| --- | --- |

(7)

Tämä päättely oli yksi niistä syistä, jotka johtivat komission päätökseen hylätä Yhdistyneen kuningaskunnan pyyntö toteuttaa kiireellisenä toimena meriahvenen pelagisen troolikalastuksen kielto Englannin kanaalin länsiosassa elokuussa 2004. Saataville ei ole sen jälkeen tullut mitään uusia tieteellisiä tietoja, joiden perusteella arviointia olisi syytä muuttaa.

| (8) | Komissio katsoo, että kysymystä tahattomista valassaaliista olisi käsiteltävä tehokkaalla ja koordinoidulla tavalla, joka perustuu ongelman luonnetta ja laajuutta koskevaan luotettavaan tieteelliseen käsitykseen. Jotta tähän päästäisiin, komissio tukee taloudellisesti tieteellisiä selvityksiä ja tutkimuksia, jotka koskevat pelagisen troolikalastuksen tahattomien valassaaliiden rajoitustoimenpiteitä tai Euroopalle kuuluvien Atlantin vesialueiden pikkuvalaiden määrän tieteellisten arvioiden ajantasaistamista. Näiden selvitysten ja tutkimushankkeiden sekä yhteisön tarkkailijaohjelman välityksellä saatavien tahattomia valassaaliita koskevien, hyvin monista kalastuksista peräisin olevien tietojen avulla on mahdollista saada kohtuullisessa ajassa aikaan tekninen perusta kohdennetuille ja tehokkaille hallinnointitoimenpiteille, joilla kalastuksen vaikutuksia valaisiin voidaan rajoittaa. Komissio antaa tarvittaessa, ja niin pian kuin nämä tiedot ovat käytettävissä, läheisessä yhteistyössä kaikkien asianomaisten osapuolten kanssa ehdotuksen tarvittaviksi toimenpiteiksi. |
| --- | --- |

(8)

Komissio katsoo, että kysymystä tahattomista valassaaliista olisi käsiteltävä tehokkaalla ja koordinoidulla tavalla, joka perustuu ongelman luonnetta ja laajuutta koskevaan luotettavaan tieteelliseen käsitykseen. Jotta tähän päästäisiin, komissio tukee taloudellisesti tieteellisiä selvityksiä ja tutkimuksia, jotka koskevat pelagisen troolikalastuksen tahattomien valassaaliiden rajoitustoimenpiteitä tai Euroopalle kuuluvien Atlantin vesialueiden pikkuvalaiden määrän tieteellisten arvioiden ajantasaistamista. Näiden selvitysten ja tutkimushankkeiden sekä yhteisön tarkkailijaohjelman välityksellä saatavien tahattomia valassaaliita koskevien, hyvin monista kalastuksista peräisin olevien tietojen avulla on mahdollista saada kohtuullisessa ajassa aikaan tekninen perusta kohdennetuille ja tehokkaille hallinnointitoimenpiteille, joilla kalastuksen vaikutuksia valaisiin voidaan rajoittaa. Komissio antaa tarvittaessa, ja niin pian kuin nämä tiedot ovat käytettävissä, läheisessä yhteistyössä kaikkien asianomaisten osapuolten kanssa ehdotuksen tarvittaviksi toimenpiteiksi.

| (9) | Loppupäätelmä on, että Yhdistyneen kuningaskunnan pyyntöä ei voida hyväksyä, |
| --- | --- |

(9)

Loppupäätelmä on, että Yhdistyneen kuningaskunnan pyyntöä ei voida hyväksyä,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Hylätään Yhdistyneen kuningaskunnan asetuksen (EY) N:o 2371/2002 9 artiklan nojalla esittämä pyyntö laajentaa Englannin lounaisrannikon edustalla 12 meripeninkulman rajan sisällä voimassa oleva meriahvenen paritroolikalastuskielto koskemaan myös muiden jäsenvaltioiden aluksia.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu Belgian kuningaskunnalle, Ranskan tasavallalle sekä Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneelle kuningaskunnalle.

Tehty Brysselissä 26 päivänä helmikuuta 2005.

Komission puolesta

Joe BORG

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 358, 31.12.2002, s. 59.

1

(2)  Komission päätös, tehty 24 päivänä elokuuta 2004, Yhdistyneen kuningaskunnan asetuksen (EY) N:o 2371/2002 nojalla esittämästä pyynnöstä – C(2004) 3229.

2

(3)  EYVL L 206, 22.7.1992, s. 7. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 1882/2003 (EUVL L 284, 31.10.2003, s. 1).

3

(4)  EUVL L 150, 30.4.2004, s. 12.

4

(5)  Reports of the ICES Advisory Committee on Ecosystems (ACE), 2002 ja 2003, saatavissa Internet-osoitteesta http://www.ices.dk

5

---

| 23.4.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 104/39 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 104/39

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 21 päivänä huhtikuuta 2005,

veden päällä tai vedessä käytettäviä kelluvia vapaa-ajan tuotteita koskevilta eurooppalaisilta standardeilta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/95/EY nojalla edellytettävistä turvallisuusvaatimuksista

(tiedoksiannettu numerolla K(2005) 1209)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2005/323/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon yleisestä tuoteturvallisuudesta 3 päivänä joulukuuta 2001 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/95/EY (1) ja erityisesti sen 4 artiklan 1 kohdan a alakohdan

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Direktiivin 2001/95/EY mukaisesti tuottajat eivät saa saattaa markkinoille muita kuin turvallisia tuotteita. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivin 2001/95/EY mukaisesti tuottajat eivät saa saattaa markkinoille muita kuin turvallisia tuotteita.

| (2) | Kyseisen direktiivin mukaisesti tuotteen oletetaan olevan turvallinen kansallisissa standardeissa määritettyjen vaarojen ja vaaraluokkien osalta, jos se on sellaisten vapaaehtoisten kansallisten standardien mukainen, joilla vahvistetaan kansallisiksi standardeiksi eurooppalaisia standardeja. |
| --- | --- |

(2)

Kyseisen direktiivin mukaisesti tuotteen oletetaan olevan turvallinen kansallisissa standardeissa määritettyjen vaarojen ja vaaraluokkien osalta, jos se on sellaisten vapaaehtoisten kansallisten standardien mukainen, joilla vahvistetaan kansallisiksi standardeiksi eurooppalaisia standardeja.

| (3) | Direktiivin 2001/95/EY mukaisesti eurooppalaisten standardointielinten olisi hyväksyttävä eurooppalaiset standardit. Tällaisilla standardeilla olisi varmistettava, että tuotteet täyttävät direktiivin yleisen turvallisuusvaatimuksen. |
| --- | --- |

(3)

Direktiivin 2001/95/EY mukaisesti eurooppalaisten standardointielinten olisi hyväksyttävä eurooppalaiset standardit. Tällaisilla standardeilla olisi varmistettava, että tuotteet täyttävät direktiivin yleisen turvallisuusvaatimuksen.

| (4) | Jäsenvaltiot ja komissio ovat tiiviissä yhteistyössä eurooppalaisten standardointielinten kanssa ja sidosryhmiä kuultuaan määritelleet veden päällä tai vedessä käytettävät kelluvat vapaa-ajan tuotteet tuoteryhmäksi, jota varten olisi laadittava eurooppalaiset standardit komissiolta direktiivin 2001/95/EY nojalla saatavan toimeksiannon pohjalta. Kyseisiin kelluviin vapaa-ajan tuotteisiin eivät kuulu ne tuotteet, jotka kuuluvat lelujen turvallisuutta koskevan neuvoston direktiivin 88/378/ETY (2), henkilönsuojaimia koskevan neuvoston direktiivin 89/686/ETY (3) tai huviveneitä koskevan Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 94/25/EY (4) soveltamisalan piiriin. |
| --- | --- |

(4)

Jäsenvaltiot ja komissio ovat tiiviissä yhteistyössä eurooppalaisten standardointielinten kanssa ja sidosryhmiä kuultuaan määritelleet veden päällä tai vedessä käytettävät kelluvat vapaa-ajan tuotteet tuoteryhmäksi, jota varten olisi laadittava eurooppalaiset standardit komissiolta direktiivin 2001/95/EY nojalla saatavan toimeksiannon pohjalta. Kyseisiin kelluviin vapaa-ajan tuotteisiin eivät kuulu ne tuotteet, jotka kuuluvat lelujen turvallisuutta koskevan neuvoston direktiivin 88/378/ETY (2), henkilönsuojaimia koskevan neuvoston direktiivin 89/686/ETY (3) tai huviveneitä koskevan Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 94/25/EY (4) soveltamisalan piiriin.

| (5) | Kyseisiä tuotteita koskevat turvallisuusvaatimukset olisi laadittava näiden jäsenvaltioiden viranomaisten kanssa käytyjen kuulemisten ja keskustelujen pohjalta. |
| --- | --- |

(5)

Kyseisiä tuotteita koskevat turvallisuusvaatimukset olisi laadittava näiden jäsenvaltioiden viranomaisten kanssa käytyjen kuulemisten ja keskustelujen pohjalta.

| (6) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat direktiivillä 2001/95/EY perustetun komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(6)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat direktiivillä 2001/95/EY perustetun komitean lausunnon mukaiset,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Tuotteet ja tuotteiden määritelmä

Tätä päätöstä sovelletaan liitteen I osassa esitettyihin veden päällä tai vedessä käytettäviin kelluviin vapaa-ajan tuotteisiin, jotka eivät kuulu tuotekohtaisen EU:n lainsäädännön soveltamisalan piiriin. Tämän päätöksen soveltamisalaan eivät kuulu varsinkaan direktiivin 88/378/ETY, direktiivin 89/686/ETY tai direktiivin 94/25/EY soveltamisalan piiriin kuuluvat kelluvat vapaa-ajan tuotteet.

2 artikla

Turvallisuusvaatimukset

Tämän päätöksen 1 artiklassa tarkoitettuja tuotteita koskevat turvallisuusvaatimukset esitetään liitteen II osassa.

3 artikla

Osoitus

Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä 21 päivänä huhtikuuta 2005.

Komission puolesta

Markos KYPRIANOU

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 11, 15.1.2002, s. 4.

1

(2)  EYVL L 187, 16.7.1988, s. 1. Direktiivi sellaisena kuin se on vii meksi muutettuna direktiivillä 93/68/ETY (EYVL L 220, 30.8.1993, s. 1).

2

(3)  EYVL L 399, 30.12.1989, s. 18. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 1882/2003 (EYVL L 284, 31.10.2003, s. 1).

3

(4)  EYVL L 164, 30.6.1994, s. 15. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1882/2003.

4

---

LIITE

Veden päällä tai vedessä käytettäviä kelluvia vapaa-ajan tuotteita koskevat turvallisuusvaatimukset

I OSA

Tuotteiden määritelmä

Tässä päätöksessä tarkoitetut kelluvat tuotteet ovat veden päällä tai vedessä käytettäviä vapaa-ajan tuotteita, joiden kelluminen varmistetaan puhaltamalla tai tuotteen kelluvien materiaalien ansiosta aikaansaadulla kelluvuudella. Nämä tuotteet eivät kuulu minkään tuotekohtaisen EU:n säädöksen soveltamisalaan. Niitä käytetään veden päällä ja vedessä sellaisiin vapaa-ajan toimintoihin kuin vedessä leikkimiseen, vesiurheiluun, veneilyyn, sukeltamiseen ja uimaan opettelemiseen, mutta ne ovat kuitenkin muita kuin tämän alan tyypillisimpiä ja perinteisimpiä tuotteita. Jotkin näistä tuotteista ovat olleet Euroopan markkinoilla vuosia, mutta toiset ovat uusia, ja uusia tuotteita tulee markkinoille jatkuvasti.

Useimmat näistä tuotteista ovat joko muunneltuja perinteisiä perustuotteita tai niistä johdettuja ja pidemmälle kehiteltyjä tuotteita. Maalla käytettäviä leikkikenttien välineitä mukautetaan yhä enenevässä määrin vesikäyttöön.

Näillä uusilla tuotteilla pyritään lisäämään mielihyvää ja hupia mutta myös nopeutta ja toiminnan ja jännityksen tuntua uusien seikkailullisten toimintojen muodossa – esimerkkeinä rengasta kellukkeena käyttävä ”tubing” vedessä ja koskenlasku.

Tämän päätöksen soveltamisalaan eivät kuulu kelluvat tuotteet, joita käsitellään lelujen turvallisuutta koskevassa direktiivissä 88/378/ETY, henkilönsuojaimia koskevassa direktiivissä 89/686/ETY ja huviveneitä koskevassa direktiivissä 94/25/EY.

Tämän päätöksen soveltamisalaan kuuluvat kelluvat tuotteet on luokiteltava aiotun käyttötarkoituksensa, voimanlähteensä ja suunnittelunsa mukaan seuraaviin luokkiin:

Luokka A: Kelluvat tuotteet, jotka on tarkoitettu staattiseen käyttöön veden päällä tai vedessä. Käyttäjä sijoittuu kelluvan rakenteen päälle. Tuotteet on tarkoitettu yhden tai useamman hengen lähinnä passiiviseen käyttöön. Tuotteissa ei yleensä ole mitään mekaanista voimanlähdettä. Laitteet voidaan suunnitella siten, että ne kelluvat vakaasti, tai siten, että käyttäjän on pidettävä laite tasapainossa.

Määritelmän piiriin eivät kuulu suojatarkoituksiin suunnitellut tuotteet, jotka kuuluvat direktiivin 89/686/ETY piiriin. Määritelmään eivät myöskään kuulu direktiivin 88/378/ETY kattamat tuotteet, jotka on suunniteltu tai selkeästi tarkoitettu yksittäisen lapsen käyttöön matalassa vedessä.

Luokka B: Kelluvat tuotteet, jotka on tarkoitettu staattiseen käyttöön. Tuotteen käyttäjä on kelluvan rakenteen sisällä, ja rakenne kietoutuu käyttäjän kehon ympärille (suhteellisen tiukasti). Laitteessa voi olla mekanismi käyttäjän pitämiseksi paikallaan tai käyttäjän saatetaan olettaa pitävän kiinni laitteesta käsivarsillaan ja käsillään. Kiinnitysmekanismilla voidaan tarkoittaa kiinteää istuinta, hihnoja tai muita kiinnitystapoja kehon asennon (istuva, seisova, makaava, polvistuva jne.) mukaan. Käyttäjän keho on suurimmalta osin veden pinnan alapuolella, mutta tavallisesti kehon yläosa (rintakehästä ylöspäin) on veden pinnan yläpuolella. Tuotteet on tarkoitettu yhden tai useamman hengen käyttöön. Tuotteissa ei yleensä ole mitään mekaanista voimanlähdettä.

Määritelmän piiriin eivät kuulu suojatarkoituksiin suunnitellut tuotteet, jotka kuuluvat direktiivin 89/686/ETY piiriin. Määritelmään eivät myöskään kuulu direktiivin 88/378/ETY kattamat tuotteet, jotka on suunniteltu tai selkeästi tarkoitettu yksittäisen lapsen käyttöön matalassa vedessä.

Luokka C: Dynaamiseen käyttöön (eli suurella nopeudella käytettäviksi) tarkoitetut kelluvat tuotteet. Käyttäjä sijoittuu kelluvan rakenteen päälle tai sisälle. Rakenteessa voi olla istuinlaatikko tai istuin tai muu mekanismi, jolla käyttäjä voi pitää kiinni laitteesta. Laitetta hinataan ulkoisen voimanlähteen perässä. Käyttäjän edellytetään pitävän laitteen kellunnan vakaana ja kurssin turvallisena hinauslaitteen perässä.

Luokka D: Aktiiviseen käyttöön eli kiipeilyyn, hyppäämiseen ja muuhun niihin liittyvään toimintaan tarkoitetut kelluvat tuotteet. Käyttäjän asentoa ei ole määritelty. Tuotteet on tarkoitettu yhden tai useamman hengen käyttöön. Tuotteissa ei yleensä ole mitään mekaanista voimanlähdettä. Määritelmän piiriin eivät kuulu suojatarkoituksiin suunnitellut tuotteet, jotka kuuluvat direktiivin 89/686/ETY piiriin. Määritelmään eivät myöskään kuulu direktiivin 88/378/ETY kattamat tuotteet, jotka on suunniteltu tai selkeästi tarkoitettu yksittäisen lapsen käyttöön matalassa vedessä.

Luokka E: Puhallettavat veneet, joiden kelluvuus on vähemmän kuin 1 800 N ja rungon pituus enemmän kuin 1,2 m ja vähemmän kuin 2,5 m mitattuna urheilu- ja vapaa-ajantarkoituksiin käytettävien sovellettavien yhdenmukaistettujen standardien mukaisesti, siten kuin ne määritellään direktiivissä 94/25/EY. Yhden tai useamman hengen käyttöön. Käyttäjä sijoittuu kelluvan rakenteen sisälle (laaja istuinlaatikko).

II OSA

A.   Vaarat

Tärkeimmät näihin tuotteisiin liittyvät vaarat ovat hukkuminen ja hukkumisvaaran aiheuttava läheltä piti -tilanne.

Muita yksittäisiin tuotteisiin liittyviä vaaroja, jotka myöskin voivat aiheuttaa enemmän tai vähemmän vakavia vammoja, ovat tuotesuunnitteluun liittyvät vaarat kuten tuuliajolle joutuminen, otteen irtoaminen, putoaminen korkealta, loukkuun jääminen veden pinnan ylä- tai alapuolella, yhtäkkinen kelluvuuden menetys, laitteen kaatuminen ja kylmäsokki, sekä tuotteen käyttöön liittyvät vaarat kuten yhteentörmäys ja isku, ja tuuliin, virtauksiin ja vuoroveteen liittyvät vaarat.

B.   Yleinen turvallisuusvaatimus

Tuotteiden on täytettävä direktiivissä 2001/95/EY tarkoitettu yleinen turvallisuusvaatimus ja oltava ”turvallisia” kyseisen direktiivin 2 artiklan b alakohdassa tarkoitetussa mielessä.

C.   Erityiset turvallisuusvaatimukset

Direktiivissä 2001/95/EY tarkoitetun yleisen turvallisuusvaatimuksen mukaisesti ainakin seuraavat näkökohdat on otettava huomioon:

C.1   Tuotesuunnittelua koskevat vaatimukset

Turvallisuuteen on pyrittävä ensisijaisesti tuotteen suunnittelun eikä niinkään käyttöohjeiden avulla. Materiaalien on oltava huipputasoa ja työn laadun ensiluokkaista ottaen huomioon tuotteiden odotettu käyttö ja niistä mahdollisesti aiheutuvat seuraukset tuotteiden käyttäjien terveydelle ja ympäristölle.

Ainakin seuraavat näkökohdat on otettava huomioon:

| a) | kellunnan vakaus aiotussa tai ennakoitavassa käytössä; |
| --- | --- |

a)

kellunnan vakaus aiotussa tai ennakoitavassa käytössä;

| b) | vähimmäiskelluvuus ja puhallettavien tuotteiden osalta jäljelle jäävä kelluvuus, jos yhteen ilmakammioon on tullut vika; lisäksi toimivuuden säilyminen tapauksen mukaan ja erityisesti, jos tuote on tarkoitettu yhteiskäyttöön tai sellainen on todennäköistä; |
| --- | --- |

b)

vähimmäiskelluvuus ja puhallettavien tuotteiden osalta jäljelle jäävä kelluvuus, jos yhteen ilmakammioon on tullut vika; lisäksi toimivuuden säilyminen tapauksen mukaan ja erityisesti, jos tuote on tarkoitettu yhteiskäyttöön tai sellainen on todennäköistä;

| c) | helposti käsillä olevat kiinnipitomahdollisuudet käytön aikana; |
| --- | --- |

c)

helposti käsillä olevat kiinnipitomahdollisuudet käytön aikana;

| d) | poistumisen helppous laitteen kaatuessa; kehon osien kaikkinainen muunlainen takertuminen tai loukkuun jääminen vältettävissä; |
| --- | --- |

d)

poistumisen helppous laitteen kaatuessa; kehon osien kaikkinainen muunlainen takertuminen tai loukkuun jääminen vältettävissä;

| e) | tuotteeseen uudelleen nousemista helpottavat rakenteet erityisesti, kun tuote on tarkoitettu yhteiskäyttöön, sekä kiinnipitomahdollisuudet jouduttaessa hätätilanteessa veden varaan; |
| --- | --- |

e)

tuotteeseen uudelleen nousemista helpottavat rakenteet erityisesti, kun tuote on tarkoitettu yhteiskäyttöön, sekä kiinnipitomahdollisuudet jouduttaessa hätätilanteessa veden varaan;

| f) | mahdollisuus laskea suurella nopeudella liikuteltavat (hinattavat) tuotteet luotettavasti ja nopeasti vapaiksi. |
| --- | --- |

f)

mahdollisuus laskea suurella nopeudella liikuteltavat (hinattavat) tuotteet luotettavasti ja nopeasti vapaiksi.

C.2   Tuotteen varovaista käyttöä koskevat varoitukset ja tiedot

Tuotteen esillepanon ja kuvauksen, selkeiden ja näkyvien merkintöjen sekä tuotteen käyttöä koskevien varoitusten ja ohjeiden on oltava täysin johdonmukaisia, kuluttajan on pystyttävä ymmärtämään ne helposti ja yksiselitteisesti, eikä niissä saa vähätellä mahdollisiin kuluttajiin, erityisesti lapsiin, kohdistuvaa vaaraa.

Varoituksia tai tuotteen kantokykyä koskevien merkintöjen (myös kuvamerkkien) on oltava näkyvillä käytön aikana. Kuvamerkeissä, jotka liittyvät suoraan erittäin vakaviin vaaroihin, on oltava mukana teksti. Tuotteen suorituskykyä ja rajoituksia koskevat olennaiset tiedot on esitettävä siten, että mahdollinen käyttäjä on niistä tietoinen ennen tuotteen ostamista. Lapsia koskeviin vaaroihin liittyviin tietoihin on kiinnitettävä erityistä huomiota. Ainakin seuraavat näkökohdat on otettava huomioon:

| a) | Tarpeelliset käyttöä koskevat rajoitukset, esimerkiksi seuraavat: käyttäjien lukumäärä, kokonaispaino, tuuliin, virtauksiin ja vuoroveteen liittyvät vaarat, ohjeet etäisyydestä rantaan, korkeudesta, nopeudesta ja yhteentoimivuudesta muiden tuotteiden tai esineiden kanssa, jos on kohtuudella ennakoitavissa, että tuotetta käytetään muiden tuotteiden kanssa tai vaarallisten esineiden läheisyydessä (turvaetäisyydet); lisäksi on otettava huomioon tuotteen ennakoitavissa oleva väärinkäyttö. |
| --- | --- |

a)

Tarpeelliset käyttöä koskevat rajoitukset, esimerkiksi seuraavat: käyttäjien lukumäärä, kokonaispaino, tuuliin, virtauksiin ja vuoroveteen liittyvät vaarat, ohjeet etäisyydestä rantaan, korkeudesta, nopeudesta ja yhteentoimivuudesta muiden tuotteiden tai esineiden kanssa, jos on kohtuudella ennakoitavissa, että tuotetta käytetään muiden tuotteiden kanssa tai vaarallisten esineiden läheisyydessä (turvaetäisyydet); lisäksi on otettava huomioon tuotteen ennakoitavissa oleva väärinkäyttö.

| b) | Kaikissa tuotteissa on oltava varoitus ”HUOM: Ei suojaa hukkumiselta. Vain uimataitoisille!” |
| --- | --- |

b)

Kaikissa tuotteissa on oltava varoitus ”HUOM: Ei suojaa hukkumiselta. Vain uimataitoisille!”

| c) | Suositus riittävien hukkumista ehkäisevien ja törmäyksen vaikutusta vähentävien henkilönsuojaimien käytöstä tarvittaessa. |
| --- | --- |

c)

Suositus riittävien hukkumista ehkäisevien ja törmäyksen vaikutusta vähentävien henkilönsuojaimien käytöstä tarvittaessa.

| d) | Ohjeet täyttö- ja paineolosuhteista, kunnossapidosta, korjauksesta, varastoinnista ja hävittämisestä ottaen huomioon näiden tuotteiden ja niiden käytön erityispiirteet, tuotteen toistuva käyttö pitkän ajan kuluessa ja tuotteen kuluminen. |
| --- | --- |

d)

Ohjeet täyttö- ja paineolosuhteista, kunnossapidosta, korjauksesta, varastoinnista ja hävittämisestä ottaen huomioon näiden tuotteiden ja niiden käytön erityispiirteet, tuotteen toistuva käyttö pitkän ajan kuluessa ja tuotteen kuluminen.

| e) | Tuotteissa, jotka on tarkoitettu tuotteen käytön osalta riskiryhmään kuuluville kuluttajille, varsinkin lapsille, uimataidottomille ja joissakin tapauksissa iäkkäille henkilöille, on oltava erityiset varoitukset. |
| --- | --- |

e)

Tuotteissa, jotka on tarkoitettu tuotteen käytön osalta riskiryhmään kuuluville kuluttajille, varsinkin lapsille, uimataidottomille ja joissakin tapauksissa iäkkäille henkilöille, on oltava erityiset varoitukset.

---

Euroopan yhteisöjen siirtotyöläisten sosiaaliturvan hallintotoimikunta

| 23.4.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 104/42 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 104/42

---

PÄÄTÖS N:o 200,

tehty 15 päivänä joulukuuta 2004,

siirtotyöläisten sosiaaliturvan hallintotoimikunnan perustaman tietojenkäsittelyn teknisen toimikunnan toimintatavoista ja kokoonpanosta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2005/324/EY)

SIIRTOTYÖLÄISTEN SOSIAALITURVAN HALLINTOTOIMIKUNTA, joka

ottaa huomioon sosiaaliturvajärjestelmien soveltamisesta yhteisön alueella liikkuviin palkattuihin työntekijöihin ja heidän perheenjäseniinsä 14 päivänä kesäkuuta 1971 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1408/71 (1) 81 artiklan d kohdan, jonka mukaisesti hallintotoimikunta edistää ja kehittää jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä uudenaikaistamalla tiedonvaihdossa tarvittavia menettelyjä, erityisesti mukauttamalla toimivaltaisten laitosten välinen tiedonkulku telemaattiseen tiedonvaihtoon ottaen huomioon tietojenkäsittelyn kehityksen kussakin jäsenvaltiossa; tämän uudenaikaistamisen tarkoituksena on ennen kaikkea nopeuttaa etuuksien myöntämistä,

ottaa huomioon sosiaaliturvajärjestelmien soveltamisesta yhteisön alueella liikkuviin palkattuihin työntekijöihin ja heidän perheenjäseniinsä annetun asetuksen (ETY) N:o 1408/71 täytäntöönpanomenettelystä 21 päivänä maaliskuuta 1972 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 574/72 (2) 117 c artiklan 1 kohdan, jonka mukaisesti hallintotoimikunta päättää teknisen toimikunnan toimintatavoista ja kokoonpanosta; tekninen toimikunta laatii 117, 117 a ja 117 b artiklan mukaisesti kertomuksia ja perusteltuja lausuntoja ennen päätösten tekemistä,

ottaa huomioon Euroopan unionin 1 päivänä toukokuuta 2004 tapahtuneen laajentumisen vaikutukset teknisen toimikunnan toimintaan,

ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

1 artikla

1.   Siirtotyöläisten sosiaaliturvan hallintotoimikunta perustaa asetuksen (ETY) N:o 574/72 117 c artiklan 1 kohdassa säädetyn tietojenkäsittelyn teknisen toimikunnan. Sitä kutsutaan ”tekniseksi toimikunnaksi”.

2.   Teknisellä toimikunnalla on asetuksen (ETY) N:o 574/72 117 c artiklan 2 kohdassa säädetyt tehtävät.

3.   Siirtotyöläisten sosiaaliturvan hallintotoimikunta antaa tekniselle toimikunnalle sen tehtäviä koskevan toimeksiannon. Hallintotoimikunta voi tarpeen mukaan muuttaa tehtäviä.

2 artikla

Tekninen toimikunta antaa kertomuksensa ja perustellut lausuntonsa tarvittaessa teknisten asiakirjojen ja tutkimusten perusteella. Se voi pyytää kansallisilta viranomaisilta kaikki tiedot, joita se pitää tehtäviensä suorittamisen kannalta tarpeellisina.

3 artikla

1.   Teknisessä toimikunnassa on jokaisesta jäsenvaltiosta kaksi jäsentä, joista ensimmäinen on varsinainen jäsen ja toinen nimetään varajäseneksi. Kaikki jäsenvaltiot lähettävät tiedot nimityksistä hallintotoimikunnan pääsihteerille hallintotoimikunnan jäsenenä olevan hallituksensa edustajan kautta.

2.   Kertomukset ja perustellut lausunnot hyväksytään teknisen toimikunnan kaikkien jäsenten yksinkertaisella enemmistöllä. Kullakin jäsenvaltiolla on ainoastaan yksi ääni, jota käyttää varsinainen jäsen tai varajäsen, mikäli varsinainen jäsen ei ole paikalla. Teknisen toimikunnan kertomuksista ja perustelluista lausunnoista on käytävä ilmi, onko ne hyväksytty yksimielisesti vai yksinkertaisella enemmistöpäätöksellä. Jos äänestyksessä syntyy vähemmistö, kertomuksissa ja lausunnoissa on esitettävä vähemmistön päätelmät tai varaumat.

3.   Euroopan yhteisöjen komission edustaja tai hänen nimeämänsä henkilö toimii teknisessä toimikunnassa neuvoa-antavassa ominaisuudessa.

4 artikla

Teknisen toimikunnan puheenjohtajana on aina puolen vuoden ajan sen valtion varsinainen jäsen tai muu nimetty edustaja, jonka edustaja hallintotoimikunnassa toimii saman ajanjakson aikana hallintotoimikunnan puheenjohtajana. Teknisen toimikunnan puheenjohtaja raportoi teknisen toimikunnan toiminnasta hallintotoimikunnan puheenjohtajan edellyttämällä tavalla.

5 artikla

Tekninen toimikunta voi perustaa tilapäisiä työryhmiä ratkaisemaan erityisiä ongelmia. Tekninen toimikunta antaa 7 artiklassa tarkoitetussa työohjelmassaan kuvauksen tilapäiselle työryhmälle annetuista tehtävistä, tehtävien toteuttamisen aikataulusta sekä sen toiminnan taloudellisista seurauksista.

6 artikla

Hallintotoimikunnan sihteeristö valmistelee ja järjestää teknisen toimikunnan kokoukset ja laatii niiden pöytäkirjat.

7 artikla

Tekninen toimikunta toimittaa yksityiskohtaisen työohjelmansa hallintotoimikunnan hyväksyttäväksi. Lisäksi tekninen toimikunta kertoo vuosittain hallintotoimikunnalle työohjelmaan liittyvästä toiminnastaan ja saavutuksistaan sekä työohjelman muuttamista koskevista ehdotuksistaan.

8 artikla

Kaikki teknisen toimikunnan suoritettaviksi ehdotetut toimet, joihin liittyy Euroopan yhteisöjen komissiolle aiheutuvia kustannuksia, on alistettava kyseisen toimielimen edustajan hyväksyttäviksi.

9 artikla

Teknisen toimikunnan käyttämät kielet ovat samat kuin ne kielet, jotka on vahvistettu käytettäviksi Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 290 artiklan mukaisesti yhteisön toimielimissä .

10 artikla

Tekniseen toimikuntaan sovelletaan myös tämän päätöksen liitteessä vahvistettuja täydentäviä sääntöjä.

11 artikla

Tämä päätös korvaa hallintotoimikunnan päätöksen N:o 169 (3).

12 artikla

Tämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Sitä sovelletaan 1 päivästä maaliskuuta 2005.

Hallintotoimikunnan puheenjohtaja

C.-J. VAN DEN BERG

---

(1)  EYVL L 149, 5.7.1971, s. 2. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 631/2004 (EUVL L 100, 6.4.2004, s. 1).

1

(2)  EYVL L 74, 27.3.1972, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 631/2004.

2

(3)  EYVL L 195, 11.7.1998, s. 46.

3

---

LIITE

TEKNISEN TOIMIKUNNAN TÄYDENTÄVÄT SÄÄNNÖT

1.   Osallistuminen kokouksiin

| a) | Jos tehtävää hoitava puheenjohtaja ei voi osallistua teknisen toimikunnan kokoukseen, kokousta johtaa hänen varajäsenensä. |
| --- | --- |

a)

Jos tehtävää hoitava puheenjohtaja ei voi osallistua teknisen toimikunnan kokoukseen, kokousta johtaa hänen varajäsenensä.

| b) | Jäsenet voivat tuoda teknisen toimikunnan kokouksiin yhden tai useamman asiantuntijan silloin, kun käsiteltävänä olevien asioiden luonne sitä vaatii. Valtuuskuntaan voi kuulua pääsääntöisesti enintään neljä henkilöä. |
| --- | --- |

b)

Jäsenet voivat tuoda teknisen toimikunnan kokouksiin yhden tai useamman asiantuntijan silloin, kun käsiteltävänä olevien asioiden luonne sitä vaatii. Valtuuskuntaan voi kuulua pääsääntöisesti enintään neljä henkilöä.

| c) | Kaikkiin teknisen toimikunnan tai sen tilapäisten työryhmien kokouksiin osallistuu Euroopan yhteisöjen komission edustaja tai sihteeristön jäsen taikka muu hallintotoimikunnan pääsihteerin nimeämä henkilö. Lisäksi edellä mainittuihin kokouksiin voi käsiteltävänä olevan asian sitä vaatiessa osallistua Euroopan yhteisöjen komission jonkin muun osaston edustaja. |
| --- | --- |

c)

Kaikkiin teknisen toimikunnan tai sen tilapäisten työryhmien kokouksiin osallistuu Euroopan yhteisöjen komission edustaja tai sihteeristön jäsen taikka muu hallintotoimikunnan pääsihteerin nimeämä henkilö. Lisäksi edellä mainittuihin kokouksiin voi käsiteltävänä olevan asian sitä vaatiessa osallistua Euroopan yhteisöjen komission jonkin muun osaston edustaja.

2.   Äänestäminen

| a) | Kun teknisen toimikunnan varsinainen jäsen hoitaa puheenjohtajan tehtävää, varajäsen voi äänestää hänen puolestaan. |
| --- | --- |

a)

Kun teknisen toimikunnan varsinainen jäsen hoitaa puheenjohtajan tehtävää, varajäsen voi äänestää hänen puolestaan.

| b) | Puheenjohtaja pyytää äänestyksen aikana läsnä olevia mutta äänestämästä pidättyviä jäseniä kertomaan pidättymisen syyt. |
| --- | --- |

b)

Puheenjohtaja pyytää äänestyksen aikana läsnä olevia mutta äänestämästä pidättyviä jäseniä kertomaan pidättymisen syyt.

| c) | Kun läsnä olevien jäsenten enemmistö pidättyy äänestämästä, katsotaan, ettei äänestyksen kohteena olevaa ehdotusta ole otettu käsiteltäväksi. |
| --- | --- |

c)

Kun läsnä olevien jäsenten enemmistö pidättyy äänestämästä, katsotaan, ettei äänestyksen kohteena olevaa ehdotusta ole otettu käsiteltäväksi.

3.   Esityslista

| a) | Sihteeristö laatii teknisen toimikunnan kunkin kokouksen esityslistaluonnoksen keskusteltuaan teknisen toimikunnan puheenjohtajan kanssa. Sihteeristö voi tarpeen vaatiessa pyytää asianosaisilta valtuuskunnilta kirjallista lausuntoa ennen kuin se ehdottaa asian lisäämistä esityslistalle. |
| --- | --- |

a)

Sihteeristö laatii teknisen toimikunnan kunkin kokouksen esityslistaluonnoksen keskusteltuaan teknisen toimikunnan puheenjohtajan kanssa. Sihteeristö voi tarpeen vaatiessa pyytää asianosaisilta valtuuskunnilta kirjallista lausuntoa ennen kuin se ehdottaa asian lisäämistä esityslistalle.

| b) | Esityslistaluonnos koostuu pääosin sellaisista asioista, joita koskevat jäsenten tai Euroopan yhteisöjen komission edustajan pyynnöt ja joihin tarvittaessa liittyvät muistiot sihteeristö on vastaanottanut viimeistään 20 työpäivää ennen kokouksen alkua. |
| --- | --- |

b)

Esityslistaluonnos koostuu pääosin sellaisista asioista, joita koskevat jäsenten tai Euroopan yhteisöjen komission edustajan pyynnöt ja joihin tarvittaessa liittyvät muistiot sihteeristö on vastaanottanut viimeistään 20 työpäivää ennen kokouksen alkua.

| c) | Esityslistaluonnos lähetetään vähintään 10 työpäivää ennen teknisen toimikunnan kokouksen alkua teknisen toimikunnan jäsenille, Euroopan yhteisöjen komission edustajalle ja muille henkilöille, joiden odotetaan osallistuvan kokoukseen. Esityslistalla oleviin asioihin liittyvät asiakirjat lähetetään kokouksen osanottajille heti, kun ne ovat saatavilla. |
| --- | --- |

c)

Esityslistaluonnos lähetetään vähintään 10 työpäivää ennen teknisen toimikunnan kokouksen alkua teknisen toimikunnan jäsenille, Euroopan yhteisöjen komission edustajalle ja muille henkilöille, joiden odotetaan osallistuvan kokoukseen. Esityslistalla oleviin asioihin liittyvät asiakirjat lähetetään kokouksen osanottajille heti, kun ne ovat saatavilla.

| d) | Tekninen toimikunta hyväksyy kokouksen esityslistan kunkin kokouksen alussa. Muiden kuin esityslistaluonnoksessa olleiden asioiden lisäämiseen esityslistalle vaaditaan teknisen toimikunnan yksimielinen äänestyspäätös. Teknisen toimikunnan jäsenet voivat muissa kuin kiireellisissä tapauksissa lykätä lopullista kantaansa seuraavaan kokoukseen, jos he eivät ole saaneet esityslistaluonnoksessa olevaa asiaa käsitteleviä asiakirjoja omalla kielellään viisi työpäivää ennen kokouksen alkua. |
| --- | --- |

d)

Tekninen toimikunta hyväksyy kokouksen esityslistan kunkin kokouksen alussa. Muiden kuin esityslistaluonnoksessa olleiden asioiden lisäämiseen esityslistalle vaaditaan teknisen toimikunnan yksimielinen äänestyspäätös. Teknisen toimikunnan jäsenet voivat muissa kuin kiireellisissä tapauksissa lykätä lopullista kantaansa seuraavaan kokoukseen, jos he eivät ole saaneet esityslistaluonnoksessa olevaa asiaa käsitteleviä asiakirjoja omalla kielellään viisi työpäivää ennen kokouksen alkua.

4.   Tilapäiset työryhmät

| a) | Tilapäisten työryhmien puheenjohtajana toimii asiantuntija, jonka teknisen toimikunnan puheenjohtaja on nimennyt neuvoteltuaan Euroopan yhteisöjen komission edustajan kanssa, tai muussa tapauksessa asiantuntija, joka on samasta jäsenvaltiosta kuin hallintotoimikunnan puheenjohtaja. |
| --- | --- |

a)

Tilapäisten työryhmien puheenjohtajana toimii asiantuntija, jonka teknisen toimikunnan puheenjohtaja on nimennyt neuvoteltuaan Euroopan yhteisöjen komission edustajan kanssa, tai muussa tapauksessa asiantuntija, joka on samasta jäsenvaltiosta kuin hallintotoimikunnan puheenjohtaja.

| b) | Tilapäisen työryhmän puheenjohtaja kutsutaan siihen teknisen toimikunnan kokoukseen, jossa työryhmän raporttia käsitellään. |
| --- | --- |

b)

Tilapäisen työryhmän puheenjohtaja kutsutaan siihen teknisen toimikunnan kokoukseen, jossa työryhmän raporttia käsitellään.

5.   Hallinnolliset asiat

| a) | Teknisen toimikunnan puheenjohtaja voi antaa sihteeristölle ohjeita tulevia kokouksia ja teknisen toimikunnan toimialaa koskevien tehtävien toteuttamista varten. |
| --- | --- |

a)

Teknisen toimikunnan puheenjohtaja voi antaa sihteeristölle ohjeita tulevia kokouksia ja teknisen toimikunnan toimialaa koskevien tehtävien toteuttamista varten.

| b) | Tekninen toimikunta kutsutaan koolle siten, että sihteeristö keskusteltuaan teknisen toimikunnan puheenjohtajan kanssa lähettää kokouskutsun 10 työpäivää ennen kokousta toimikunnan jäsenille ja Euroopan yhteisöjen komission edustajalle. |
| --- | --- |

b)

Tekninen toimikunta kutsutaan koolle siten, että sihteeristö keskusteltuaan teknisen toimikunnan puheenjohtajan kanssa lähettää kokouskutsun 10 työpäivää ennen kokousta toimikunnan jäsenille ja Euroopan yhteisöjen komission edustajalle.

| c) | Kaikista kokouksista laaditaan pöytäkirja, joka periaatteessa hyväksytään seuraavassa kokouksessa. |
| --- | --- |

c)

Kaikista kokouksista laaditaan pöytäkirja, joka periaatteessa hyväksytään seuraavassa kokouksessa.

---

Oikaisuja

| 23.4.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 104/46 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 104/46

---

Oikaistaan komission asetus (EY) N:o 607/2005, annettu 18 päivänä huhtikuuta 2005, tiettyjen rajoittavien toimenpiteiden käyttöönotosta entisen Jugoslavian alueen kansainvälisen rikostuomioistuimen toimeksiannon tehokkaan täytäntöönpanon tukemiseksi annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1763/2004 muuttamisesta neljännen kerran

(
  Euroopan unionin virallinen lehti L 100, 20. huhtikuuta 2005
  )

Sivulla 18, 2 kohdan c alakohdassa:

korvataan:

”Lukic, Milan. Syntymäaika: 6.9.1967. Syntymäpaikka: Visegrad, Bosnia ja Hertsegovina. Kansalaisuus: a) Bosnia ja Hertsegovina, b) mahdollisesti Serbia ja Montenegro.”

seuraavasti:

”Lukic, Sreten. Syntymäaika: 28.3.1955. Syntymäpaikka: Visegrad, Bosnia ja Hertsegovina. Kansalaisuus: Serbia ja Montenegro.”.

---