# Euroopan unionin L 120/12.

| | ISSN 1725-261X |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 120 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 48. vuosikerta12. toukokuu 2005 |

ISSN 1725-261X

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 120

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

48. vuosikerta12. toukokuu 2005

---

| Sisältö | | I   Säädökset, jotka on julkaistava | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Komission asetus (EY) N:o 711/2005, annettu 11 päivänä toukokuuta 2005, tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi | 1 |
| | * | Komission asetus (EY) N:o 712/2005, annettu 11 päivänä toukokuuta 2005, yhteisön menettelystä eläinlääkejäämien enimmäismäärien vahvistamiseksi eläinperäisissä elintarvikkeissa annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2377/90 liitteiden I ja II muuttamisesta lasalosidin sekä bituminosulfonaattien ammonium- ja natriumsuolojen osalta (
  1
  ) | 3 |

Sisältö

I   Säädökset, jotka on julkaistava

Sivu

Komission asetus (EY) N:o 711/2005, annettu 11 päivänä toukokuuta 2005, tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

1

*

Komission asetus (EY) N:o 712/2005, annettu 11 päivänä toukokuuta 2005, yhteisön menettelystä eläinlääkejäämien enimmäismäärien vahvistamiseksi eläinperäisissä elintarvikkeissa annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2377/90 liitteiden I ja II muuttamisesta lasalosidin sekä bituminosulfonaattien ammonium- ja natriumsuolojen osalta (
  1
  )

1

3

| | | II   Säädökset, joita ei tarvitse julkaista |
| --- | --- | --- |
| | | Komissio |
| | * | Komission päätös, tehty 16 päivänä maaliskuuta 2004, Portugalin tasavallan valtiontuesta Infineon Technologies, Portugal, SA:n hyväksi
  (tiedoksiannettu numerolla K(2004) 326)

   (
  1
  ) | 5 |
| | * | Komission päätös, tehty 20 päivänä lokakuuta 2004, valtiontuesta, jonka Saksa on myöntänyt Kvaerner Warnow Werftille
  (tiedoksiannettu numerolla K(2004) 3921)

   (
  1
  ) | 21 |
| | | EUROOPAN TALOUSALUE |
| | | EFTAn valvontaviranomainen |
| | * | EFTAn valvontaviranomaisen päätös N:o 198/03/KOL, tehty 5 päivänä marraskuuta 2003, valtiontukea koskevien menettelysääntöjen ja aineellisten sääntöjen muuttamisesta 40. kerran poistamalla pieniä ja keskisuuria yrityksiä, vähämerkityksistä tukea, koulutustukea ja työllisyystukea koskevat luvut | 39 |

II   Säädökset, joita ei tarvitse julkaista

Komissio

*

Komission päätös, tehty 16 päivänä maaliskuuta 2004, Portugalin tasavallan valtiontuesta Infineon Technologies, Portugal, SA:n hyväksi
  (tiedoksiannettu numerolla K(2004) 326)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla K(2004) 326)

1

5

*

Komission päätös, tehty 20 päivänä lokakuuta 2004, valtiontuesta, jonka Saksa on myöntänyt Kvaerner Warnow Werftille
  (tiedoksiannettu numerolla K(2004) 3921)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla K(2004) 3921)

1

21

EUROOPAN TALOUSALUE

EFTAn valvontaviranomainen

*

EFTAn valvontaviranomaisen päätös N:o 198/03/KOL, tehty 5 päivänä marraskuuta 2003, valtiontukea koskevien menettelysääntöjen ja aineellisten sääntöjen muuttamisesta 40. kerran poistamalla pieniä ja keskisuuria yrityksiä, vähämerkityksistä tukea, koulutustukea ja työllisyystukea koskevat luvut

39

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

I Säädökset, jotka on julkaistava

| 12.5.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 120/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 120/1

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 711/2005,

annettu 11 päivänä toukokuuta 2005,

tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon hedelmien ja vihannesten tuontijärjestelmän soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 21 päivänä joulukuuta 1994 annetun komission asetuksen (EY) N:o 3223/94 (1) ja erityisesti sen 4 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksessa (EY) N:o 3223/94 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten mukaisesti komission vahvistamista kolmansien maiden tuonnin kiinteiden arvojen perusteista liitteissä määriteltävien tuotteiden ja ajanjaksojen osalta. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksessa (EY) N:o 3223/94 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten mukaisesti komission vahvistamista kolmansien maiden tuonnin kiinteiden arvojen perusteista liitteissä määriteltävien tuotteiden ja ajanjaksojen osalta.

| (2) | Edellä mainittujen perusteiden mukaisesti tuonnin kiinteät arvot on vahvistettava tämän asetuksen liitteessä esitetylle tasolle, |
| --- | --- |

(2)

Edellä mainittujen perusteiden mukaisesti tuonnin kiinteät arvot on vahvistettava tämän asetuksen liitteessä esitetylle tasolle,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EY) N:o 3223/94 4 artiklassa tarkoitetut tuonnin kiinteät arvot vahvistetaan liitteessä olevassa taulukossa merkityllä tavalla.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 12 päivänä toukokuuta 2005.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 11 päivänä toukokuuta 2005.

Komission puolesta

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EYVL L 337, 24.12.1994, s. 66. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1947/2002 (EYVL L 299, 1.11.2002, s. 17).

1

---

LIITE

tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi 11 päivänä toukokuuta 2005 annettuun komission asetukseen

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-koodi | Kolmannen maan koodi (1) | Tuonnin kiinteä arvo |
| 0702 00 00 | 052 | 133,9 |
| 204 | 89,5 |
| 212 | 122,7 |
| 999 | 115,4 |
| 0707 00 05 | 052 | 90,0 |
| 204 | 64,6 |
| 999 | 77,3 |
| 0709 90 70 | 052 | 89,4 |
| 204 | 35,2 |
| 999 | 62,3 |
| 0805 10 20 | 052 | 44,2 |
| 204 | 43,8 |
| 212 | 58,6 |
| 220 | 49,1 |
| 388 | 70,8 |
| 400 | 50,3 |
| 624 | 55,9 |
| 999 | 53,2 |
| 0805 50 10 | 052 | 49,5 |
| 388 | 62,9 |
| 528 | 65,0 |
| 624 | 58,3 |
| 999 | 58,9 |
| 0808 10 80 | 388 | 97,4 |
| 400 | 137,7 |
| 404 | 124,6 |
| 508 | 71,9 |
| 512 | 72,5 |
| 524 | 63,3 |
| 528 | 69,3 |
| 720 | 68,0 |
| 804 | 101,3 |
| 999 | 89,6 |

(EUR/100 kg)

CN-koodi

Kolmannen maan koodi (1)

Tuonnin kiinteä arvo

0702 00 00

052

133,9

204

89,5

212

122,7

999

115,4

0707 00 05

052

90,0

204

64,6

999

77,3

0709 90 70

052

89,4

204

35,2

999

62,3

0805 10 20

052

44,2

204

43,8

212

58,6

220

49,1

388

70,8

400

50,3

624

55,9

999

53,2

0805 50 10

052

49,5

388

62,9

528

65,0

624

58,3

999

58,9

0808 10 80

388

97,4

400

137,7

404

124,6

508

71,9

512

72,5

524

63,3

528

69,3

720

68,0

804

101,3

999

89,6

---

(1)  Komission asetuksessa (EY) N:o 2081/2003 (EUVL L 313, 28.11.2003, s. 11) vahvistettu maanimikkeistö. Koodi ”999” tarkoittaa ”muuta alkuperää”.

---

| 12.5.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 120/3 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 120/3

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 712/2005,

annettu 11 päivänä toukokuuta 2005,

yhteisön menettelystä eläinlääkejäämien enimmäismäärien vahvistamiseksi eläinperäisissä elintarvikkeissa annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2377/90 liitteiden I ja II muuttamisesta lasalosidin sekä bituminosulfonaattien ammonium- ja natriumsuolojen osalta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon yhteisön menettelystä eläinlääkejäämien enimmäismäärien vahvistamiseksi eläinperäisissä elintarvikkeissa 26 päivänä kesäkuuta 1990 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2377/90 (1) ja erityisesti sen 2 ja 3 artiklan ja 4 artiklan kolmannen kohdan,

ottaa huomioon eläinlääkekomitean muotoilemat Euroopan lääkeviraston lausunnot,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Kaikki farmakologisesti vaikuttavat aineet, joita käytetään yhteisössä elintarvikkeita tuottaville eläimille annettaviksi tarkoitetuissa eläinlääkkeissä, olisi arvioitava asetuksen (ETY) N:o 2377/90 mukaisesti. |
| --- | --- |

(1)

Kaikki farmakologisesti vaikuttavat aineet, joita käytetään yhteisössä elintarvikkeita tuottaville eläimille annettaviksi tarkoitetuissa eläinlääkkeissä, olisi arvioitava asetuksen (ETY) N:o 2377/90 mukaisesti.

| (2) | Lasalosidi olisi lisättävä liitteeseen I siipikarjan osalta, lukuun ottamatta eläimiä, jotka tuottavat munia elintarvikekäyttöön. |
| --- | --- |

(2)

Lasalosidi olisi lisättävä liitteeseen I siipikarjan osalta, lukuun ottamatta eläimiä, jotka tuottavat munia elintarvikekäyttöön.

| (3) | Bituminosulfonaattien ammonium- ja natriumsuolat on lisätty liitteeseen II kaikkien elintarvikkeita tuottavien nisäkäseläinten osalta, lukuun ottamatta eläimiä, jotka tuottavat maitoa elintarvikkeeksi. Merkintä olisi laajennettava kattamaan myös lypsykarja. |
| --- | --- |

(3)

Bituminosulfonaattien ammonium- ja natriumsuolat on lisätty liitteeseen II kaikkien elintarvikkeita tuottavien nisäkäseläinten osalta, lukuun ottamatta eläimiä, jotka tuottavat maitoa elintarvikkeeksi. Merkintä olisi laajennettava kattamaan myös lypsykarja.

| (4) | On tarpeen muuttaa asetus (ETY) N:o 2377/90 vastaavasti. |
| --- | --- |

(4)

On tarpeen muuttaa asetus (ETY) N:o 2377/90 vastaavasti.

| (5) | Olisi säädettävä riittävästä määräajasta ennen tämän asetuksen soveltamista, jotta jäsenvaltiot voisivat tehdä tämän asetuksen säännösten huomioon ottamiseksi tarvittavat mukautukset kyseisten eläinlääkkeiden markkinoille saattamista koskeviin lupiin, jotka on myönnetty eläinlääkkeitä koskevista yhteisön säännöistä 6 päivänä marraskuuta 2001 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/82/EY (2) mukaisesti. |
| --- | --- |

(5)

Olisi säädettävä riittävästä määräajasta ennen tämän asetuksen soveltamista, jotta jäsenvaltiot voisivat tehdä tämän asetuksen säännösten huomioon ottamiseksi tarvittavat mukautukset kyseisten eläinlääkkeiden markkinoille saattamista koskeviin lupiin, jotka on myönnetty eläinlääkkeitä koskevista yhteisön säännöistä 6 päivänä marraskuuta 2001 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/82/EY (2) mukaisesti.

| (6) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän eläinlääkekomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(6)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän eläinlääkekomitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan asetuksen (ETY) N:o 2377/90 liitteet I ja II tämän asetuksen liitteen mukaisesti.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Sitä sovelletaan 11 päivästä heinäkuuta 2005.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 11 päivänä toukokuuta 2005.

Komission puolesta

Günter VERHEUGEN

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 224, 18.8.1990, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 75/2005 (EUVL L 15, 19.1.2005, s. 3).

1

(2)  EYVL L 311, 28.11.2001, s. 1. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 2004/28/EY (EUVL L 136, 30.4.2004, s. 58).

2

---

LIITE

A.   Lisätään seuraava(t) aine(et) asetuksen (ETY) N:o 2377/90 liitteeseen I.

2.   Antiparasiittiset aineet

2.4   Alkueläimiin vaikuttavat aineet

2.4.4   Ionoforit

| Farmakologisesti vaikuttava(t) aine(et) | Merkkijäämä | Eläinlaji | Jäämien enimmäismäärä | Kohdekudos |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ”Lasalosidi | Lasalosidi A | Siipikarja (1) | 20 μg/kg | Lihas |
| 100 μg/kg | Nahka ja rasva |
| 100 μg/kg | Maksa |
| 50 μg/kg | Munuaiset |

Farmakologisesti vaikuttava(t) aine(et)

Merkkijäämä

Eläinlaji

Jäämien enimmäismäärä

Kohdekudos

”Lasalosidi

Lasalosidi A

Siipikarja (1)

20 μg/kg

Lihas

100 μg/kg

Nahka ja rasva

100 μg/kg

Maksa

50 μg/kg

Munuaiset

B.   Lisätään seuraava(t) aine(et) asetuksen (ETY) N:o 2377/90 liitteeseen II.

2.   Orgaaniset yhdisteet

| Farmakologisesti vaikuttava(t) aine(et) | Eläinlaji |
| --- | --- |
| ”Bituminosulfonaattien ammonium- ja natriumsuolat | Kaikki elintarvikkeita tuottavat nisäkäslajit (2) |

Farmakologisesti vaikuttava(t) aine(et)

Eläinlaji

”Bituminosulfonaattien ammonium- ja natriumsuolat

Kaikki elintarvikkeita tuottavat nisäkäslajit (2)

---

(1)  Ei saa käyttää eläimillä, jotka tuottavat munia elintarvikekäyttöön.”

1

(2)  Vain paikalliseen käyttöön.”

2

---

II Säädökset, joita ei tarvitse julkaista

Komissio

| 12.5.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 120/5 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 120/5

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 16 päivänä maaliskuuta 2004,

Portugalin tasavallan valtiontuesta Infineon Technologies, Portugal, SA:n hyväksi

(tiedoksiannettu numerolla K(2004) 326)

(Ainoastaan portugalinkielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2005/373/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 88 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,

ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

on mainittujen artiklojen mukaisesti (1) pyytänyt asianomaisia esittämään huomautuksensa,

sekä katsoo seuraavaa:

I   MENETTELY

| (1) | Portugali ilmoitti 23 päivänä joulukuuta 2002 päivätyllä, 3 päivänä tammikuuta 2003 komissiossa saapuneeksi kirjatulla kirjeellä aikomuksestaan myöntää alueellisesta tuesta suurille investointihankkeille annettujen monialaisten puitteiden (2) (jäljempänä ’monialaiset puitteet’) nojalla investointitukea Infineon Technologies-Fabrico de Semicondutores, Portugal, SA:lle (jäljempänä ’Infineon Portugal’). Suunniteltu tuki kirjattiin rekisteriin numerolla N 1/03. |
| --- | --- |

(1)

Portugali ilmoitti 23 päivänä joulukuuta 2002 päivätyllä, 3 päivänä tammikuuta 2003 komissiossa saapuneeksi kirjatulla kirjeellä aikomuksestaan myöntää alueellisesta tuesta suurille investointihankkeille annettujen monialaisten puitteiden (2) (jäljempänä ’monialaiset puitteet’) nojalla investointitukea Infineon Technologies-Fabrico de Semicondutores, Portugal, SA:lle (jäljempänä ’Infineon Portugal’). Suunniteltu tuki kirjattiin rekisteriin numerolla N 1/03.

| (2) | Komissio vahvisti 15 päivänä tammikuuta 2003 päivätyllä kirjeellä vastaanottaneensa kirjeen. Komissio ilmoitti Portugalille 17 päivänä tammikuuta 2003 päivätyllä kirjeellä, että ilmoitus katsottiin puutteelliseksi, ja se esitti sille useita kysymyksiä. Portugali vastasi komission lisätietopyyntöön 6 päivänä toukokuuta 2003 päivätyllä, seuraavana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä. Komissio ilmoitti Portugalille 9 päivänä heinäkuuta 2003 päivätyllä kirjeellä (K(2003) 2004 lopullinen), että se oli päättänyt aloittaa EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn tuen osalta. Komission päätös menettelyn aloittamisesta julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (3). Komissio on pyytänyt asianomaisia esittämään huomautuksensa tukitoimenpiteestä. |
| --- | --- |

(2)

Komissio vahvisti 15 päivänä tammikuuta 2003 päivätyllä kirjeellä vastaanottaneensa kirjeen. Komissio ilmoitti Portugalille 17 päivänä tammikuuta 2003 päivätyllä kirjeellä, että ilmoitus katsottiin puutteelliseksi, ja se esitti sille useita kysymyksiä. Portugali vastasi komission lisätietopyyntöön 6 päivänä toukokuuta 2003 päivätyllä, seuraavana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä. Komissio ilmoitti Portugalille 9 päivänä heinäkuuta 2003 päivätyllä kirjeellä (K(2003) 2004 lopullinen), että se oli päättänyt aloittaa EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn tuen osalta. Komission päätös menettelyn aloittamisesta julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (3). Komissio on pyytänyt asianomaisia esittämään huomautuksensa tukitoimenpiteestä.

| (3) | Portugali antoi vastauksensa menettelyn aloittamisesta 6 päivänä elokuuta 2003 päivätyssä (13 päivänä elokuuta 2003 saapuneeksi kirjatussa) kirjeessä nro 2531 ja 7 päivänä elokuuta 2003 päivätyssä (19 päivänä elokuuta 2003 saapuneeksi kirjatussa) kirjeessä nro 2540. |
| --- | --- |

(3)

Portugali antoi vastauksensa menettelyn aloittamisesta 6 päivänä elokuuta 2003 päivätyssä (13 päivänä elokuuta 2003 saapuneeksi kirjatussa) kirjeessä nro 2531 ja 7 päivänä elokuuta 2003 päivätyssä (19 päivänä elokuuta 2003 saapuneeksi kirjatussa) kirjeessä nro 2540.

| (4) | Komissio sai huomautuksia neljältä asianomaiselta. Huomautukset toimitettiin Portugalille, jolla oli tilaisuus ottaa niihin kantaa. Sen huomiot saatiin 15 päivänä joulukuuta 2003 päivätyssä (23 päivänä joulukuuta 2003 saapuneeksi kirjatussa) kirjeessä nro 825. |
| --- | --- |

(4)

Komissio sai huomautuksia neljältä asianomaiselta. Huomautukset toimitettiin Portugalille, jolla oli tilaisuus ottaa niihin kantaa. Sen huomiot saatiin 15 päivänä joulukuuta 2003 päivätyssä (23 päivänä joulukuuta 2003 saapuneeksi kirjatussa) kirjeessä nro 825.

II   KUVAUS

1.   Tuensaaja

| (5) | Infineon Portugal on Infineon Technologies AG:n (jäljempänä ’Infineon’) määräysvallassa olevan Infineon Technologies NV:n kokonaan omistama tytäryhtiö. Infineon on emoyhtiö suuressa kansainvälisessä konsernissa, jolla on neljä päätoimialaa: langallinen viestintä, turvalliset matkapuhelinliikenneratkaisut, muistit sekä auto- ja teollisuusala. Infineonin pääoman julkinen merkintä aloitettiin maaliskuussa 2000, ja se on Siemens AG:stä irrotettu yritys, joka vastaa sen koko toiminnasta puolijohteiden alalla. |
| --- | --- |

(5)

Infineon Portugal on Infineon Technologies AG:n (jäljempänä ’Infineon’) määräysvallassa olevan Infineon Technologies NV:n kokonaan omistama tytäryhtiö. Infineon on emoyhtiö suuressa kansainvälisessä konsernissa, jolla on neljä päätoimialaa: langallinen viestintä, turvalliset matkapuhelinliikenneratkaisut, muistit sekä auto- ja teollisuusala. Infineonin pääoman julkinen merkintä aloitettiin maaliskuussa 2000, ja se on Siemens AG:stä irrotettu yritys, joka vastaa sen koko toiminnasta puolijohteiden alalla.

| (6) | Infineon Portugal toimii muistituotteiden markkinasegmentillä: se suunnittelee, kehittää, valmistaa ja pitää kaupan muistien puolijohdetuotteita. Infineon Portugal on tuotantoketjun loppupään tuotantoyksikkö, joka kokoaa, testaa ja pakkaa 64 Mb:n, 128 Mb:n ja 265 Mb:n DRAM-muisteja (Dynamic Random Access Memory). Portugalin viranomaisten mukaan Portugalissa sijaitsevat Infineonin tuotantolaitokset ovat ainoa tuotantoketjun loppupään yksikkö DRAM-muistien tuotantoalalla Euroopassa. |
| --- | --- |

(6)

Infineon Portugal toimii muistituotteiden markkinasegmentillä: se suunnittelee, kehittää, valmistaa ja pitää kaupan muistien puolijohdetuotteita. Infineon Portugal on tuotantoketjun loppupään tuotantoyksikkö, joka kokoaa, testaa ja pakkaa 64 Mb:n, 128 Mb:n ja 265 Mb:n DRAM-muisteja (Dynamic Random Access Memory). Portugalin viranomaisten mukaan Portugalissa sijaitsevat Infineonin tuotantolaitokset ovat ainoa tuotantoketjun loppupään yksikkö DRAM-muistien tuotantoalalla Euroopassa.

| (7) | Portugali esitti seuraavat Infineonin liikevaihtoa ja työpaikkoja koskevat tiedot, jotka on eritelty maailmanmarkkinoiden, ETA-alueen markkinoiden ja Portugalin markkinoiden mukaan.
  Taulukko 1
  Liikevaihtoa koskevat tiedot











  (milj. EUR) |
| --- | --- |
| | Koko maailma | ETA-alue | Portugali |
| Liikevaihto | Työpaikat | Liikevaihto | Työpaikat | Liikevaihto | Työpaikat |
| 1998 | 3 178 | 21 861 | 1 861 | 14 401 | [...] (4) |
| 1999 | 4 237 | 24 541 | 2 444 | 15 695 |
| 2000 | 7 283 | 29 166 | 3 259 | 17 656 |
| 2001 | 5 671 | 33 813 | 3 005 | 21 821 |
| 2002 | 5 207 | 30 423 | 2 395 | 20 306 |

(7)

Portugali esitti seuraavat Infineonin liikevaihtoa ja työpaikkoja koskevat tiedot, jotka on eritelty maailmanmarkkinoiden, ETA-alueen markkinoiden ja Portugalin markkinoiden mukaan.

Taulukko 1

Liikevaihtoa koskevat tiedot

(milj. EUR)

Koko maailma

ETA-alue

Portugali

Liikevaihto

Työpaikat

Liikevaihto

Työpaikat

Liikevaihto

Työpaikat

1998

3 178

21 861

1 861

14 401

[...] (4)

1999

4 237

24 541

2 444

15 695

2000

7 283

29 166

3 259

17 656

2001

5 671

33 813

3 005

21 821

2002

5 207

30 423

2 395

20 306

2.   Hanke

| (8) | Investointihanke sijaitsee Vila do Condessa (Grande Porto), EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdassa tarkoitetulla tukialueella, jolla uusiin investointeihin myönnettävän tuen sallittu enimmäisintensiteetti on 32 prosenttia (netto) suurten yritysten osalta. |
| --- | --- |

(8)

Investointihanke sijaitsee Vila do Condessa (Grande Porto), EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdassa tarkoitetulla tukialueella, jolla uusiin investointeihin myönnettävän tuen sallittu enimmäisintensiteetti on 32 prosenttia (netto) suurten yritysten osalta.

| (9) | Hankkeen toteutus aloitettiin kesäkuussa 2000, ja hanke saatiin päätökseen syyskuussa 2003. Investoinnin tarkoituksena oli lisätä yrityksen kilpailukykyä laajentamalla DRAM-muistien tuotantoa 16 Mb:stä ja 64 Mb:stä 256 Mb:hen ja 512 Mb:hen. Lisäksi yritys otti käyttöön ns. Board-on-Chip-teknologian (uusi muistisirujen kapselointimuoto), joka lisäsi lopputuotteen arvoa. Infineon Portugal toi markkinoille uuden tuotteen, CSP-kotelon (Chip Sized Package), joka on kooltaan pienempi muistityyppi. |
| --- | --- |

(9)

Hankkeen toteutus aloitettiin kesäkuussa 2000, ja hanke saatiin päätökseen syyskuussa 2003. Investoinnin tarkoituksena oli lisätä yrityksen kilpailukykyä laajentamalla DRAM-muistien tuotantoa 16 Mb:stä ja 64 Mb:stä 256 Mb:hen ja 512 Mb:hen. Lisäksi yritys otti käyttöön ns. Board-on-Chip-teknologian (uusi muistisirujen kapselointimuoto), joka lisäsi lopputuotteen arvoa. Infineon Portugal toi markkinoille uuden tuotteen, CSP-kotelon (Chip Sized Package), joka on kooltaan pienempi muistityyppi.

| (10) | Infineon Portugal tuotti ennen investointihankkeen toteuttamista noin kaksi miljoonaa sirua viikossa. Hankkeen päätyttyä sen tuotantokapasiteetti oli noussut viiteen miljoonaan siruun viikossa. Hankkeen toteuttamisesta aiheutunut kapasiteetin kasvu oli siis 150 prosenttia. |
| --- | --- |

(10)

Infineon Portugal tuotti ennen investointihankkeen toteuttamista noin kaksi miljoonaa sirua viikossa. Hankkeen päätyttyä sen tuotantokapasiteetti oli noussut viiteen miljoonaan siruun viikossa. Hankkeen toteuttamisesta aiheutunut kapasiteetin kasvu oli siis 150 prosenttia.

| (11) | Infineonilla on Portugalin viranomaisten mukaan 3,5 prosentin osuus puolijohteiden markkinoista ja 12,8 prosentin osuus DRAM-piirien markkinoista (vuotta 2002 koskevat tiedot). |
| --- | --- |

(11)

Infineonilla on Portugalin viranomaisten mukaan 3,5 prosentin osuus puolijohteiden markkinoista ja 12,8 prosentin osuus DRAM-piirien markkinoista (vuotta 2002 koskevat tiedot).

| (12) | Tukikelpoiset investointikustannukset ovat yhteensä 141 036 103 euroa (vuoden 2000 hintoina). Hankkeen kustannukset on eritelty seuraavassa taulukossa.
  Taulukko 2











  (EUR) |
| --- | --- |
| | Kokonaiskustannukset | Tukikelpoiset kustannukset |
| | 2000 | 2001 | 2002 | 2000 | 2001 | 2002 |
| [...] (5) |
| Yhteensä | 141 472 781 | 141 036 103 |

(12)

Tukikelpoiset investointikustannukset ovat yhteensä 141 036 103 euroa (vuoden 2000 hintoina). Hankkeen kustannukset on eritelty seuraavassa taulukossa.

Taulukko 2

(EUR)

Kokonaiskustannukset

Tukikelpoiset kustannukset

2000

2001

2002

2000

2001

2002

[...] (5)

Yhteensä

141 472 781

141 036 103

| (13) | Portugalin viranomaisten mukaan alueella luotiin hankkeen avulla 252 suoraa työpaikkaa ja 30 välillistä työpaikkaa. Portugali katsoo lisäksi, että hankkeen avulla säilytettiin 596 työpaikkaa, mikä vastaa Infineon Portugalin kaikkia olemassa olevia työpaikkoja. |
| --- | --- |

(13)

Portugalin viranomaisten mukaan alueella luotiin hankkeen avulla 252 suoraa työpaikkaa ja 30 välillistä työpaikkaa. Portugali katsoo lisäksi, että hankkeen avulla säilytettiin 596 työpaikkaa, mikä vastaa Infineon Portugalin kaikkia olemassa olevia työpaikkoja.

3.   Tukitoimenpiteet

| (14) | Portugalin viranomaisten mukaan tuensaaja haki valtiontukea huhtikuussa 1999. Tämä tuki koostuu järjestelmästä N 667/99 (6) myönnetystä lainasta ja järjestelmästä N 97/99 (7) myönnetystä verokannustimesta. |
| --- | --- |

(14)

Portugalin viranomaisten mukaan tuensaaja haki valtiontukea huhtikuussa 1999. Tämä tuki koostuu järjestelmästä N 667/99 (6) myönnetystä lainasta ja järjestelmästä N 97/99 (7) myönnetystä verokannustimesta.

| (15) | Lainan kokonaismäärä on 56 414 441 euroa, eikä siitä peritä korkoa. Vuonna 2005 yhteensä 42 310 831 euron määrä muutetaan avustukseksi, jota ei tarvitse maksaa takaisin. Jäljelle jäävä lainan osa eli 14 103 610 euroa maksetaan takaisin kahdeksana samansuuruisena puolivuotiseränä (vuosina 2005–2008). Portugalin viranomaiset hyväksyivät lainan 21 päivänä marraskuuta 2001, mutta yhtään maksua ei toistaiseksi ole suoritettu. |
| --- | --- |

(15)

Lainan kokonaismäärä on 56 414 441 euroa, eikä siitä peritä korkoa. Vuonna 2005 yhteensä 42 310 831 euron määrä muutetaan avustukseksi, jota ei tarvitse maksaa takaisin. Jäljelle jäävä lainan osa eli 14 103 610 euroa maksetaan takaisin kahdeksana samansuuruisena puolivuotiseränä (vuosina 2005–2008). Portugalin viranomaiset hyväksyivät lainan 21 päivänä marraskuuta 2001, mutta yhtään maksua ei toistaiseksi ole suoritettu.

| (16) | Infineon Portugal hyötyy lisäksi verokannustimista, joiden enimmäismäärä on 20 450 235 euroa. Nämä kannustimet toteutetaan vapautuksena yhtiöverosta ilmoitetusta investoinnista saatujen voittojen osalta. Infineonin on tarkoitus käyttää verokannustin seuraavan aikataulun mukaisesti: 795 000 euroa vuonna 2004, 1 327 000 euroa vuonna 2005, 15 331 235 euroa vuonna 2006, 1 462 000 euroa vuonna 2007 ja 1 535 000 euroa vuonna 2008. Portugalin viranomaiset ovat korostaneet, että edellä mainittu verokannustimen kokonaismäärä ei missään tapauksessa ylity. Portugalin viranomaiset hyväksyivät nämä kannustimet 12 päivänä kesäkuuta 2000. |
| --- | --- |

(16)

Infineon Portugal hyötyy lisäksi verokannustimista, joiden enimmäismäärä on 20 450 235 euroa. Nämä kannustimet toteutetaan vapautuksena yhtiöverosta ilmoitetusta investoinnista saatujen voittojen osalta. Infineonin on tarkoitus käyttää verokannustin seuraavan aikataulun mukaisesti: 795 000 euroa vuonna 2004, 1 327 000 euroa vuonna 2005, 15 331 235 euroa vuonna 2006, 1 462 000 euroa vuonna 2007 ja 1 535 000 euroa vuonna 2008. Portugalin viranomaiset ovat korostaneet, että edellä mainittu verokannustimen kokonaismäärä ei missään tapauksessa ylity. Portugalin viranomaiset hyväksyivät nämä kannustimet 12 päivänä kesäkuuta 2000.

| (17) | Seuraavassa taulukossa esitetään tiivistäen edellä kuvattujen toimenpiteiden tuki-intensiteetti.
  Taulukko 3








  (EUR) |
| --- | --- |
| Kannustin | Kannustimen nimellisarvo | Kannustimen BAE | Kannustimen NAE |
| Takaisin maksettava laina | 14 103 610 (8) | 5 074 471 | 3 673 917 |
| Avustus, jota ei tarvitse maksaa takaisin | 42 310 831 | 32 068 350 | 23 217 486 |
| Verokannustimet | 20 450 235 | 14 612 896 | 14 612 896 |
| Yhteensä | 76 864 676 | 51 755 717 | 41 504 299 |

(17)

Seuraavassa taulukossa esitetään tiivistäen edellä kuvattujen toimenpiteiden tuki-intensiteetti.

Taulukko 3

(EUR)

Kannustin

Kannustimen nimellisarvo

Kannustimen BAE

Kannustimen NAE

Takaisin maksettava laina

14 103 610 (8)

5 074 471

3 673 917

Avustus, jota ei tarvitse maksaa takaisin

42 310 831

32 068 350

23 217 486

Verokannustimet

20 450 235

14 612 896

14 612 896

Yhteensä

76 864 676

51 755 717

41 504 299

| (18) | Tukitoimenpiteiden BAE:n ja NAE:n laskennassa käytettiin seuraavia tietoja:






  a) | Viiteprosentti, jonka mukaan tuen määrä diskontattiin investoinnin aloittamisajankohtaan (kesäkuu 2000) ja jonka mukaan laskettiin myös takaisin maksettavan lainan korkomaksuissa syntyneet säästöt, on 5,70 prosenttia; se vastaa Portugalissa vuonna 2000 sovellettua korkokantaa. |
| --- | --- | --- |

(18)

Tukitoimenpiteiden BAE:n ja NAE:n laskennassa käytettiin seuraavia tietoja:

a)

Viiteprosentti, jonka mukaan tuen määrä diskontattiin investoinnin aloittamisajankohtaan (kesäkuu 2000) ja jonka mukaan laskettiin myös takaisin maksettavan lainan korkomaksuissa syntyneet säästöt, on 5,70 prosenttia; se vastaa Portugalissa vuonna 2000 sovellettua korkokantaa.

| b) | Toimenpiteiden bruttoavustusekvivalentti (BAE) laskettiin diskonttaamalla rahoitusvirtojen tukimäärien nimellisarvo vuoden 2000 kesäkuuhun. |
| --- | --- |

b)

Toimenpiteiden bruttoavustusekvivalentti (BAE) laskettiin diskonttaamalla rahoitusvirtojen tukimäärien nimellisarvo vuoden 2000 kesäkuuhun.

| c) | Toimenpiteiden nettoavustusekvivalentti (NAE) laskettiin Portugalin aluetukikartassa ilmoitetun muuntoprosentin mukaan [NAE = BAE × (1–27,6 prosenttia)] Portugalin viranomaisten pyynnön mukaisesti. |
| --- | --- |

c)

Toimenpiteiden nettoavustusekvivalentti (NAE) laskettiin Portugalin aluetukikartassa ilmoitetun muuntoprosentin mukaan [NAE = BAE × (1–27,6 prosenttia)] Portugalin viranomaisten pyynnön mukaisesti.

Nettotuki-intensiteetti (tuen määrä NAE:na jaettuna tukikelpoisilla kokonaiskustannuksilla) on siis 29,4 prosenttia (41 504 299 euroa jaettuna 141 036 103 eurolla).

4.   Virallisen tutkintamenettelyn aloittamisen syyt

| (19) | Komissio ilmoitti Portugalille 9 päivänä heinäkuuta 2003, että se oli päättänyt aloittaa EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun virallisen tutkintamenettelyn suunnitellun valtiontuen osalta. Komissiolla oli epäilyksiä seuraavista seikoista:






  a) | yrityksen kelpoisuus alueellisiin investointitukiin, erityisesti Infineon Portugalin taloudellisen kapasiteetin osalta; |
| --- | --- | --- |

(19)

Komissio ilmoitti Portugalille 9 päivänä heinäkuuta 2003, että se oli päättänyt aloittaa EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun virallisen tutkintamenettelyn suunnitellun valtiontuen osalta. Komissiolla oli epäilyksiä seuraavista seikoista:

a)

yrityksen kelpoisuus alueellisiin investointitukiin, erityisesti Infineon Portugalin taloudellisen kapasiteetin osalta;

| b) | kysymys siitä, oliko tuensaaja esittänyt Portugalin viranomaisille taloudellista tukea koskevan pyynnön ennen hankkeen toteuttamista ja oliko tuki jo maksettu; |
| --- | --- |

b)

kysymys siitä, oliko tuensaaja esittänyt Portugalin viranomaisille taloudellista tukea koskevan pyynnön ennen hankkeen toteuttamista ja oliko tuki jo maksettu;

| c) | Portugalin esittämät laskelmat NAE:sta ja tuki-intensiteetistä; |
| --- | --- |

c)

Portugalin esittämät laskelmat NAE:sta ja tuki-intensiteetistä;

| d) | erilaisten mukautustekijöiden, eli kilpailutekijän (T) sekä pääoman ja työvoiman suhteen (I), soveltaminen monialaisten puitteiden perusteella tuen sallittuun enimmäisintensiteettiin. Komissiolla ei etenkään ole luotettavia tietoja, joiden avulla se voisi määrittää lopullisesti markkinoiden ominaisuudet, joten se ei voi sulkea pois sitä mahdollisuutta, että kyseinen toimiala on täydellisesti tai suhteellisesti taantumassa. Komissio oli epävarma myös siitä, pystyttiinkö portugalilaisen tehtaan kaikki olemassa olevat työpaikat turvaamaan investointihankkeen avulla. |
| --- | --- |

d)

erilaisten mukautustekijöiden, eli kilpailutekijän (T) sekä pääoman ja työvoiman suhteen (I), soveltaminen monialaisten puitteiden perusteella tuen sallittuun enimmäisintensiteettiin. Komissiolla ei etenkään ole luotettavia tietoja, joiden avulla se voisi määrittää lopullisesti markkinoiden ominaisuudet, joten se ei voi sulkea pois sitä mahdollisuutta, että kyseinen toimiala on täydellisesti tai suhteellisesti taantumassa. Komissio oli epävarma myös siitä, pystyttiinkö portugalilaisen tehtaan kaikki olemassa olevat työpaikat turvaamaan investointihankkeen avulla.

III   ASIANOMAISTEN HUOMAUTUKSET

| (20) | Komissio sai huomautuksia neljältä asianomaiselta: tuotantoketjun loppupään tuotantoprosesseja kehittävältä tutkimuslaitokselta, portugalilais-saksalaiselta kauppakamarilta (Câmara de Comércio Luso-Alemã), portugalilaiselta uuden teknologian kehittämislaitokselta sekä erästä Infineonin kilpailijaa edustavalta asianajotoimistolta. Nämä huomautukset toimitettiin Portugalille 10 päivänä marraskuuta 2003 päivätyllä kirjeellä, ja Portugalin viranomaiset esittävät huomionsa 15 päivänä joulukuuta 2003 päivätyllä kirjeellä. |
| --- | --- |

(20)

Komissio sai huomautuksia neljältä asianomaiselta: tuotantoketjun loppupään tuotantoprosesseja kehittävältä tutkimuslaitokselta, portugalilais-saksalaiselta kauppakamarilta (Câmara de Comércio Luso-Alemã), portugalilaiselta uuden teknologian kehittämislaitokselta sekä erästä Infineonin kilpailijaa edustavalta asianajotoimistolta. Nämä huomautukset toimitettiin Portugalille 10 päivänä marraskuuta 2003 päivätyllä kirjeellä, ja Portugalin viranomaiset esittävät huomionsa 15 päivänä joulukuuta 2003 päivätyllä kirjeellä.

| (21) | Kolme asianomaista puolsi tukea. Ne korostivat, että on tärkeää säilyttää DRAM-muistien tuotantoketjun loppupään tuotantotoiminta Euroopassa erityisesti DRAM-piirejä käyttävillä jatkojalostusaloilla. Ne mainitsivat myös, että Portugalin talous hyötyy lisäarvoltaan suurten toimialojen olemassaolosta. Ne viittasivat Infineon Portugalin ja portugalilaisten yliopistojen myönteiseen yhteistyöhön erityisesti tutkimustoiminnassa. Niiden mielestä on tärkeää, että EU edistää tällaisia erittäin innovatiivisia pk-yrityksiä houkuttelevia investointeja, sillä näin estetään kyseisiä yrityksiä siirtämästä toimintaansa Aasian maihin, joissa myönnetään merkittäviä valtiontukia. |
| --- | --- |

(21)

Kolme asianomaista puolsi tukea. Ne korostivat, että on tärkeää säilyttää DRAM-muistien tuotantoketjun loppupään tuotantotoiminta Euroopassa erityisesti DRAM-piirejä käyttävillä jatkojalostusaloilla. Ne mainitsivat myös, että Portugalin talous hyötyy lisäarvoltaan suurten toimialojen olemassaolosta. Ne viittasivat Infineon Portugalin ja portugalilaisten yliopistojen myönteiseen yhteistyöhön erityisesti tutkimustoiminnassa. Niiden mielestä on tärkeää, että EU edistää tällaisia erittäin innovatiivisia pk-yrityksiä houkuttelevia investointeja, sillä näin estetään kyseisiä yrityksiä siirtämästä toimintaansa Aasian maihin, joissa myönnetään merkittäviä valtiontukia.

| (22) | Erästä Infineonin kilpailijaa edustava asianajotoimisto vastusti tukea. Se katsoi, että Infineon-konsernilla on vaikeuksia, joten se ei ole kelpoinen alueelliseen tukeen. Se väitti myös, että DRAM-piirien markkinoilla on rakenteellista ylikapasiteettia ja että jos komissio hyväksyisi tuen, kyseistä määrää olisi vähennettävä merkittävästi, jottei kilpailu vääristyisi kohtuuttomasti. Lopuksi se katsoi, että jos komissio päättäisi vähentää suunnitellun tuen määrää, Portugalin olisi tehtävä uusi ilmoitus, sillä toimenpiteen ilmoittamisesta oli kulunut kymmenen kuukautta ja markkinaolosuhteet olivat muuttuneet. |
| --- | --- |

(22)

Erästä Infineonin kilpailijaa edustava asianajotoimisto vastusti tukea. Se katsoi, että Infineon-konsernilla on vaikeuksia, joten se ei ole kelpoinen alueelliseen tukeen. Se väitti myös, että DRAM-piirien markkinoilla on rakenteellista ylikapasiteettia ja että jos komissio hyväksyisi tuen, kyseistä määrää olisi vähennettävä merkittävästi, jottei kilpailu vääristyisi kohtuuttomasti. Lopuksi se katsoi, että jos komissio päättäisi vähentää suunnitellun tuen määrää, Portugalin olisi tehtävä uusi ilmoitus, sillä toimenpiteen ilmoittamisesta oli kulunut kymmenen kuukautta ja markkinaolosuhteet olivat muuttuneet.

IV   PORTUGALIN HUOMAUTUKSET

| (23) | Portugali esitti tutkintamenettelyn aloittamista koskevissa huomioissaan todisteita siitä, että tukipyyntö oli esitetty ennen hankkeen toteuttamisen aloittamista (tuensaajan Portugalin hallitukselle lähettämä huhtikuussa 1999 päivätty kirje, jossa investointiin haettiin taloudellista tukea). Se esitti myös tietoja, jotka osoittivat kiistattomasti, ettei tukea ollut vielä maksettu (Infineon Portugalin virallisten tilintarkastajien lausunto, Agência de Investimento Portuguesan lausunto ja valtiovarainministeriön lausunto). |
| --- | --- |

(23)

Portugali esitti tutkintamenettelyn aloittamista koskevissa huomioissaan todisteita siitä, että tukipyyntö oli esitetty ennen hankkeen toteuttamisen aloittamista (tuensaajan Portugalin hallitukselle lähettämä huhtikuussa 1999 päivätty kirje, jossa investointiin haettiin taloudellista tukea). Se esitti myös tietoja, jotka osoittivat kiistattomasti, ettei tukea ollut vielä maksettu (Infineon Portugalin virallisten tilintarkastajien lausunto, Agência de Investimento Portuguesan lausunto ja valtiovarainministeriön lausunto).

| (24) | Portugalin viranomaiset ovat esittäneet myös Infineon Portugalin taseet ja tuloslaskelmat vuosilta 1998–2002. |
| --- | --- |

(24)

Portugalin viranomaiset ovat esittäneet myös Infineon Portugalin taseet ja tuloslaskelmat vuosilta 1998–2002.

| (25) | Portugali esitti oikaistuja tietoja investoinnin kokonaiskustannuksista ja tukikelpoisista kustannuksista. Joissakin otsakkeissa ja välisummissa oli joitakin vähäisiä eroja aiempiin tietoihin verrattuina, mutta kokonaismäärät pysyivät muuttumattomina. Portugali ilmoitti myös, että kaikki suunnitellut investointimäärät on ilmaistu vuoden 2000 hintoina, joten niitä ei enää pidä diskontata NAE:n ja toimenpiteiden tuki-intensiteetin laskentaa varten. |
| --- | --- |

(25)

Portugali esitti oikaistuja tietoja investoinnin kokonaiskustannuksista ja tukikelpoisista kustannuksista. Joissakin otsakkeissa ja välisummissa oli joitakin vähäisiä eroja aiempiin tietoihin verrattuina, mutta kokonaismäärät pysyivät muuttumattomina. Portugali ilmoitti myös, että kaikki suunnitellut investointimäärät on ilmaistu vuoden 2000 hintoina, joten niitä ei enää pidä diskontata NAE:n ja toimenpiteiden tuki-intensiteetin laskentaa varten.

| (26) | Portugali vastasi komission pyyntöön esittämällä yksityiskohtaisia laskelmia tukitoimenpiteiden NAE:sta ja niiden intensiteetistä. Näiden laskelmien mukaan nettotuki-intensiteetti on 29,4 prosenttia. |
| --- | --- |

(26)

Portugali vastasi komission pyyntöön esittämällä yksityiskohtaisia laskelmia tukitoimenpiteiden NAE:sta ja niiden intensiteetistä. Näiden laskelmien mukaan nettotuki-intensiteetti on 29,4 prosenttia.

| (27) | Komission pyytämien ja kilpailutekijän laskentaan tarvittavien markkinatietojen osalta Portugali oli sitä mieltä, että perusteeksi on kulutuksen sijasta otettava kapasiteetin keskimääräinen käyttöaste (monialaisten puitteiden 3.3 kohdan mukaisesti). Portugalin viranomaiset ovat tämän perusteella esittäneet tietoja, joiden mukaan mikrosirujen markkinoilla ei ollut minkäänlaista rakenteellista ylikapasiteettia vuosina 1998–2002. |
| --- | --- |

(27)

Komission pyytämien ja kilpailutekijän laskentaan tarvittavien markkinatietojen osalta Portugali oli sitä mieltä, että perusteeksi on kulutuksen sijasta otettava kapasiteetin keskimääräinen käyttöaste (monialaisten puitteiden 3.3 kohdan mukaisesti). Portugalin viranomaiset ovat tämän perusteella esittäneet tietoja, joiden mukaan mikrosirujen markkinoilla ei ollut minkäänlaista rakenteellista ylikapasiteettia vuosina 1998–2002.

| (28) | Portugali väitti, että jos komissio päättäisi ottaa perusteeksi kulutusta koskevat tiedot, asianmukainen osoitin on kulutettu kapasiteetti bitteinä eikä kaupan arvo. Se perusteli, että komissio oli jo käyttänyt tätä osoitinta monialaisten puitteiden nojalla tehdyissä aiemmissa päätöksissä. Se tähdensi myös, että komission on otettava huomioon korealaiselle DRAM-piirien valmistajalle Hynixille myönnettyjen avustusten aiheuttamat markkinaheilahtelut. Komissio on itse myöntänyt, että nämä avustukset olivat aiheuttaneet ”voimakkaan romahduksen” DRAM-muistien hinnoissa yhteisössä vuosina 1998–2001, joten korealaisten DRAM-piirien osalta oli otettu käyttöön 34,8 prosentin tasoitustulli. Näistä syistä Portugali katsoo, että markkinoiden kehityksen arviointi arvon mukaan ei anna oikeaa kokonaiskuvaa markkinoista. |
| --- | --- |

(28)

Portugali väitti, että jos komissio päättäisi ottaa perusteeksi kulutusta koskevat tiedot, asianmukainen osoitin on kulutettu kapasiteetti bitteinä eikä kaupan arvo. Se perusteli, että komissio oli jo käyttänyt tätä osoitinta monialaisten puitteiden nojalla tehdyissä aiemmissa päätöksissä. Se tähdensi myös, että komission on otettava huomioon korealaiselle DRAM-piirien valmistajalle Hynixille myönnettyjen avustusten aiheuttamat markkinaheilahtelut. Komissio on itse myöntänyt, että nämä avustukset olivat aiheuttaneet ”voimakkaan romahduksen” DRAM-muistien hinnoissa yhteisössä vuosina 1998–2001, joten korealaisten DRAM-piirien osalta oli otettu käyttöön 34,8 prosentin tasoitustulli. Näistä syistä Portugali katsoo, että markkinoiden kehityksen arviointi arvon mukaan ei anna oikeaa kokonaiskuvaa markkinoista.

| (29) | Portugalin viranomaiset ovat myös esittäneet tietoja Infineonin markkinaosuudesta DRAM-piirien alalla (12,8 prosenttia vuonna 2002) ja arvion, jonka mukaan markkinaosuus on 17,1 prosenttia vuonna 2003. Ne ovat päätelleet, että Infineonin markkinaosuus investoinnin toteuttamisen jälkeen oli alle 40 prosenttia. |
| --- | --- |

(29)

Portugalin viranomaiset ovat myös esittäneet tietoja Infineonin markkinaosuudesta DRAM-piirien alalla (12,8 prosenttia vuonna 2002) ja arvion, jonka mukaan markkinaosuus on 17,1 prosenttia vuonna 2003. Ne ovat päätelleet, että Infineonin markkinaosuus investoinnin toteuttamisen jälkeen oli alle 40 prosenttia.

| (30) | Komission pyynnössä, jossa Portugalia kehotettiin perustelemaan investoinnin avulla turvattujen työpaikkojen määrä, väitettiin, ettei portugalilainen tehdas olisi tuotannon aiemman laajuuden ja tuotetyypin takia pystynyt säilyttämään kilpailukykyään ilman investointia, jolloin sen poistuminen markkinoilta olisi ollut väistämätön (tuotantolaitosten sulkemisen kustannuksista esitettiin arvio). Lisäksi investoinnin aiheuttama 150 prosentin kasvu kokonaistuotannossa vaati koulutuksessa merkittäviä ponnistuksia, jotta voitiin varmistaa entisten työntekijöiden sopeutuminen uusiin tuotantoprosesseihin. Niin ikään väitettiin, että loppupään tuotantoyksikköjä on helppo siirtää vähäisten kuljetuskustannusten ja tällaisen toiminnan yleistyvän ulkoistamisen takia. Esimerkkinä mainittiin eräs DRAM-piirien alalla toimiva yritys, joka oli lopettanut toimintansa Portugalissa, koska se ei ollut investoinut riittävästi kestävän kilpailukyvyn varmistamiseen. |
| --- | --- |

(30)

Komission pyynnössä, jossa Portugalia kehotettiin perustelemaan investoinnin avulla turvattujen työpaikkojen määrä, väitettiin, ettei portugalilainen tehdas olisi tuotannon aiemman laajuuden ja tuotetyypin takia pystynyt säilyttämään kilpailukykyään ilman investointia, jolloin sen poistuminen markkinoilta olisi ollut väistämätön (tuotantolaitosten sulkemisen kustannuksista esitettiin arvio). Lisäksi investoinnin aiheuttama 150 prosentin kasvu kokonaistuotannossa vaati koulutuksessa merkittäviä ponnistuksia, jotta voitiin varmistaa entisten työntekijöiden sopeutuminen uusiin tuotantoprosesseihin. Niin ikään väitettiin, että loppupään tuotantoyksikköjä on helppo siirtää vähäisten kuljetuskustannusten ja tällaisen toiminnan yleistyvän ulkoistamisen takia. Esimerkkinä mainittiin eräs DRAM-piirien alalla toimiva yritys, joka oli lopettanut toimintansa Portugalissa, koska se ei ollut investoinut riittävästi kestävän kilpailukyvyn varmistamiseen.

| (31) | Portugalin viranomaiset toteavat, että komission on otettava huomioon 596 työpaikan säilyminen, mikä vastaa kaikkia ennen investoinnin toteuttamista olemassa olleita työpaikkoja. Sen lisäksi on otettava huomioon 252 uuden työpaikan syntyminen tuotantoalueella investoinnin takia. Työpaikkojen kokonaismäärä on 848, joten uuden investoinnin osuus työpaikkaa kohti on 166 316 euroa, ja pääoman ja työvoiman suhde on 1. |
| --- | --- |

(31)

Portugalin viranomaiset toteavat, että komission on otettava huomioon 596 työpaikan säilyminen, mikä vastaa kaikkia ennen investoinnin toteuttamista olemassa olleita työpaikkoja. Sen lisäksi on otettava huomioon 252 uuden työpaikan syntyminen tuotantoalueella investoinnin takia. Työpaikkojen kokonaismäärä on 848, joten uuden investoinnin osuus työpaikkaa kohti on 166 316 euroa, ja pääoman ja työvoiman suhde on 1.

V   ARVIOINTI

A.   EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu valtiontuki

| (32) | EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa todetaan, että jollei toisin määrätä, tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu yhteismarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

(32)

EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa todetaan, että jollei toisin määrätä, tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu yhteismarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

| (33) | Portugali ilmoitti tukitoimenpiteinä valtion myöntämistä taloudellisista toimenpiteistä, toisin sanoen 56 414 441 euron lainasta ja 20 450 235 euron verokannustimista. Kyseiset toimenpiteet ovat peräisin valtion varoista, ja ne antavat edun yritykselle, jonka muuten olisi maksettava kokonaisuudessaan investointikustannukset. Koska tällä erityisalalla on olemassa kilpailua ja siellä käydään kauppaa, yhtä yritystä sen kilpailijoihin verrattuna hyödyttävät taloudelliset edut uhkaavat vääristää kilpailua ja vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Näin ollen komissio katsoo, että kyseisiä toimenpiteitä on pidettävä edellä mainitussa artiklassa tarkoitettuna valtiontukena. |
| --- | --- |

(33)

Portugali ilmoitti tukitoimenpiteinä valtion myöntämistä taloudellisista toimenpiteistä, toisin sanoen 56 414 441 euron lainasta ja 20 450 235 euron verokannustimista. Kyseiset toimenpiteet ovat peräisin valtion varoista, ja ne antavat edun yritykselle, jonka muuten olisi maksettava kokonaisuudessaan investointikustannukset. Koska tällä erityisalalla on olemassa kilpailua ja siellä käydään kauppaa, yhtä yritystä sen kilpailijoihin verrattuna hyödyttävät taloudelliset edut uhkaavat vääristää kilpailua ja vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Näin ollen komissio katsoo, että kyseisiä toimenpiteitä on pidettävä edellä mainitussa artiklassa tarkoitettuna valtiontukena.

B.   Yrityksen tukikelpoisuus

| (34) | Portugalin toimittamat tiedot osoittavat, että Infineon Portugal kirjasi 1,4 miljoonan euron tappiot vuonna 1998 ja että sen voitot olivat 21,2 miljoonaa euroa vuonna 1999 ja 27,3 miljoonaa euroa vuonna 2000. Voitot supistuivat 15,7 miljoonaan euroon vuonna 2001 ja 4,4 miljoonaan euroon vuonna 2002. Nämä tiedot paljastavat, että Infineon Portugal ei ollut taloudellisissa vaikeuksissa silloin, kun investointi toteutettiin, vaikka sen voitot ovat viime vuosina supistuneet. |
| --- | --- |

(34)

Portugalin toimittamat tiedot osoittavat, että Infineon Portugal kirjasi 1,4 miljoonan euron tappiot vuonna 1998 ja että sen voitot olivat 21,2 miljoonaa euroa vuonna 1999 ja 27,3 miljoonaa euroa vuonna 2000. Voitot supistuivat 15,7 miljoonaan euroon vuonna 2001 ja 4,4 miljoonaan euroon vuonna 2002. Nämä tiedot paljastavat, että Infineon Portugal ei ollut taloudellisissa vaikeuksissa silloin, kun investointi toteutettiin, vaikka sen voitot ovat viime vuosina supistuneet.

| (35) | Kuten edellä on mainittu, Infineon Portugal kuuluu laajaan Infineon-konserniin. Investoinnin aloitusvuonna (2000) tämä konserni kirjasi 1 126 miljoonan euron voitot, jolloin sen käyttöomaisuus kasvoi yhteensä 8 853 miljoonaan euroon. Tilikauden 2000 lopussa sen oma pääoma oli 5 806 miljoonaa euroa. Konserni kirjasi 591 miljoonan euron tappiot vuonna 2001, 1 021 miljoonan euron tappiot vuonna 2002 ja 435 miljoonan euron tappiot vuonna 2003. Sen oma pääoma oli 6 900 miljoonaa euroa vuoden 2001 lopussa, 6 158 miljoonaa euroa vuoden 2002 lopussa ja 5 666 miljoonaa euroa vuoden 2003 lopussa. Infineonin käyttövarat vuonna 2000 olivat 875 miljoonaa euroa, josta ne laskivat 568 miljoonaan euroon vuonna 2001 ja 177 miljoonaan euroon vuonna 2002. Vuonna 2003 käyttövarat nousivat 328 miljoonaan euroon. Kahden edellisen vuosineljänneksen osalta yrityksen voitot olivat 49 miljoonaa euroa 1 päivästä kesäkuuta30 päivään syyskuuta 2003 ja 34 miljoonaa euroa 1 päivästä lokakuuta31 päivään joulukuuta 2003. |
| --- | --- |

(35)

Kuten edellä on mainittu, Infineon Portugal kuuluu laajaan Infineon-konserniin. Investoinnin aloitusvuonna (2000) tämä konserni kirjasi 1 126 miljoonan euron voitot, jolloin sen käyttöomaisuus kasvoi yhteensä 8 853 miljoonaan euroon. Tilikauden 2000 lopussa sen oma pääoma oli 5 806 miljoonaa euroa. Konserni kirjasi 591 miljoonan euron tappiot vuonna 2001, 1 021 miljoonan euron tappiot vuonna 2002 ja 435 miljoonan euron tappiot vuonna 2003. Sen oma pääoma oli 6 900 miljoonaa euroa vuoden 2001 lopussa, 6 158 miljoonaa euroa vuoden 2002 lopussa ja 5 666 miljoonaa euroa vuoden 2003 lopussa. Infineonin käyttövarat vuonna 2000 olivat 875 miljoonaa euroa, josta ne laskivat 568 miljoonaan euroon vuonna 2001 ja 177 miljoonaan euroon vuonna 2002. Vuonna 2003 käyttövarat nousivat 328 miljoonaan euroon. Kahden edellisen vuosineljänneksen osalta yrityksen voitot olivat 49 miljoonaa euroa 1 päivästä kesäkuuta30 päivään syyskuuta 2003 ja 34 miljoonaa euroa 1 päivästä lokakuuta31 päivään joulukuuta 2003.

| (36) | Nämä tiedot osoittavat, että Infineon oli investointiajankohtana kannattava yritys, jonka taloudellinen tilanne oli vakaa ja jolla oli riittävästi omaa pääomaa. Yritys kirjasi tappioita vuosina 2001 ja 2002, mutta sen omat varat olivat edelleen riittävät. Infineon kirjasi tappioita vielä vuoden 2003 ensimmäisellä puoliskolla, mutta sen kannattavuus palautui vuoden toisella puoliskolla. |
| --- | --- |

(36)

Nämä tiedot osoittavat, että Infineon oli investointiajankohtana kannattava yritys, jonka taloudellinen tilanne oli vakaa ja jolla oli riittävästi omaa pääomaa. Yritys kirjasi tappioita vuosina 2001 ja 2002, mutta sen omat varat olivat edelleen riittävät. Infineon kirjasi tappioita vielä vuoden 2003 ensimmäisellä puoliskolla, mutta sen kannattavuus palautui vuoden toisella puoliskolla.

| (37) | Komissio katsoo edellä mainittujen taloudellisten tietojen perusteella, että ehdotettu tuki ei ole vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi tai rakenteiden uudistamiseksi tarkoitettua tukea, joten sitä arvioidaan alueellisena investointitukena. |
| --- | --- |

(37)

Komissio katsoo edellä mainittujen taloudellisten tietojen perusteella, että ehdotettu tuki ei ole vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi tai rakenteiden uudistamiseksi tarkoitettua tukea, joten sitä arvioidaan alueellisena investointitukena.

C.   Ilmoitusvelvollisuus

| (38) | Hankkeen kustannukset, 141,5 miljoonaa euroa, ylittävät monialaisten puitteiden 2.1 kohdan i alakohdassa vahvistetun 50 miljoonan euron rajan. Kasautuneen tuen intensiteetti on 29,4 prosenttia tukikelpoisista investointikustannuksista, ja se ylittää 50 prosenttia sovellettavasta alueellisen tuen 32 prosentin määrästä. Lisäksi tuen määrä uutta tai säilytettyä työpaikkaa kohti on suurempi kuin 40 000 euroa. Näin ollen hanketta koskee monialaisten puitteiden 2 kohdassa tarkoitettu ilmoitusvelvollisuus, ja sitä on arvioitava niiden mukaisesti. |
| --- | --- |

(38)

Hankkeen kustannukset, 141,5 miljoonaa euroa, ylittävät monialaisten puitteiden 2.1 kohdan i alakohdassa vahvistetun 50 miljoonan euron rajan. Kasautuneen tuen intensiteetti on 29,4 prosenttia tukikelpoisista investointikustannuksista, ja se ylittää 50 prosenttia sovellettavasta alueellisen tuen 32 prosentin määrästä. Lisäksi tuen määrä uutta tai säilytettyä työpaikkaa kohti on suurempi kuin 40 000 euroa. Näin ollen hanketta koskee monialaisten puitteiden 2 kohdassa tarkoitettu ilmoitusvelvollisuus, ja sitä on arvioitava niiden mukaisesti.

| (39) | Asiaa koskevan menettelyn osalta Portugali hyväksyi Infineon Portugalin verokannustimet kesäkuussa 2000 ja lainan marraskuussa 2001. Portugalin viranomaiset ovat kuitenkin esittäneet todisteita siitä, ettei lainaa ja verokannustimia ole vielä maksettu. Komissio piti siis kyseistä tukea ilmoitettuna tukena. |
| --- | --- |

(39)

Asiaa koskevan menettelyn osalta Portugali hyväksyi Infineon Portugalin verokannustimet kesäkuussa 2000 ja lainan marraskuussa 2001. Portugalin viranomaiset ovat kuitenkin esittäneet todisteita siitä, ettei lainaa ja verokannustimia ole vielä maksettu. Komissio piti siis kyseistä tukea ilmoitettuna tukena.

| (40) | Tuen kannustinvaikutuksen osalta Portugali esitti Siemensin Portugalin viranomaisille lähettämän, 9 päivänä huhtikuuta 1999 päivätyn kirjeen, jossa suunniteltua investointia selvitetään yksityiskohtaisesti ja jossa sen toteuttamiseen haetaan taloudellista tukea. Siemens toimitti kyseisen kirjeen, ei siis Infineon Portugal, koska Infineonin irrottaminen Siemensistä ei ollut vielä aiheuttanut minkäänlaisia käytännön vaikutuksia Portugalissa. Koska hankkeeseen liittyvät työt aloitettiin tukipyynnön esittämisen jälkeen, komissio katsoo, että kannustinvaikutus voidaan todeta. |
| --- | --- |

(40)

Tuen kannustinvaikutuksen osalta Portugali esitti Siemensin Portugalin viranomaisille lähettämän, 9 päivänä huhtikuuta 1999 päivätyn kirjeen, jossa suunniteltua investointia selvitetään yksityiskohtaisesti ja jossa sen toteuttamiseen haetaan taloudellista tukea. Siemens toimitti kyseisen kirjeen, ei siis Infineon Portugal, koska Infineonin irrottaminen Siemensistä ei ollut vielä aiheuttanut minkäänlaisia käytännön vaikutuksia Portugalissa. Koska hankkeeseen liittyvät työt aloitettiin tukipyynnön esittämisen jälkeen, komissio katsoo, että kannustinvaikutus voidaan todeta.

D.   Kyseessä oleva tuote

| (41) | Portugalin mukaan investointi koskee DRAM-muistien (Dynamic Random Access Memory) tuotantoa. DRAM-piirit kuuluvat NACE-toimialaluokituksen koodiin 32.10, joka kattaa elektroniventtiilien, -putkien ja muiden elektronisten komponenttien valmistuksen. Kyse on binäärimuodossa olevien tietojen tallentamiseen tarkoitetuista puolijohteista. Puolijohteet ovat elektronisten komponenttien osia. DRAM-piirit ovat puolijohteiden yleisin muistityyppi, ja niitä käytetään erityisesti mikrotietokoneissa ja kustannuksiltaan edullisissa tuotteissa. |
| --- | --- |

(41)

Portugalin mukaan investointi koskee DRAM-muistien (Dynamic Random Access Memory) tuotantoa. DRAM-piirit kuuluvat NACE-toimialaluokituksen koodiin 32.10, joka kattaa elektroniventtiilien, -putkien ja muiden elektronisten komponenttien valmistuksen. Kyse on binäärimuodossa olevien tietojen tallentamiseen tarkoitetuista puolijohteista. Puolijohteet ovat elektronisten komponenttien osia. DRAM-piirit ovat puolijohteiden yleisin muistityyppi, ja niitä käytetään erityisesti mikrotietokoneissa ja kustannuksiltaan edullisissa tuotteissa.

| (42) | DRAM-piirit voidaan jaotella muistin koon (tietomäärän, joka siruille on mahdollista tallentaa) perusteella. Koko riippuu sirusukupolvesta. Tuotteelle on luonteenomaista nopea teknologinen kehitys, ja uusi sukupolvi tulee markkinoille kolmen tai neljän vuoden välein. DRAM-piirit voidaan jaotella myös käyttötarkoituksensa perusteella (FPM-DRAM-, EDO-DRAM-, SDRAM- tai RDRAM-piirit) tai sen lopputuotteen tyypin perusteella, johon ne sisällytetään. |
| --- | --- |

(42)

DRAM-piirit voidaan jaotella muistin koon (tietomäärän, joka siruille on mahdollista tallentaa) perusteella. Koko riippuu sirusukupolvesta. Tuotteelle on luonteenomaista nopea teknologinen kehitys, ja uusi sukupolvi tulee markkinoille kolmen tai neljän vuoden välein. DRAM-piirit voidaan jaotella myös käyttötarkoituksensa perusteella (FPM-DRAM-, EDO-DRAM-, SDRAM- tai RDRAM-piirit) tai sen lopputuotteen tyypin perusteella, johon ne sisällytetään.

| (43) | On myös muunlaisia muistisiruja, kuten SRAM-piirit, EPROM-piirit ja Flash-muisti. Yleensä niillä on erilaisia tehtäviä kuin DRAM-piireillä, eikä niitä voida pitää korvaavina tuotteina. |
| --- | --- |

(43)

On myös muunlaisia muistisiruja, kuten SRAM-piirit, EPROM-piirit ja Flash-muisti. Yleensä niillä on erilaisia tehtäviä kuin DRAM-piireillä, eikä niitä voida pitää korvaavina tuotteina.

| (44) | DRAM-piirit ovat perustuotteita, joiden määritelmät on standardoitu. Kysynnän näkökulmasta on siksi mahdollista löytää samantyyppisiä eri toimittajien DRAM-piirejä kaikkialla maailmassa. Uudet DRAM-piirien sukupolvet kilpailevat vanhempien sukupolvien kanssa. Asiakkaiden mieltymys tiettyyn tyyppiin riippuu kustannustehokkuuden suhteesta DRAM-muistin tehtävään lopputuotteessa. |
| --- | --- |

(44)

DRAM-piirit ovat perustuotteita, joiden määritelmät on standardoitu. Kysynnän näkökulmasta on siksi mahdollista löytää samantyyppisiä eri toimittajien DRAM-piirejä kaikkialla maailmassa. Uudet DRAM-piirien sukupolvet kilpailevat vanhempien sukupolvien kanssa. Asiakkaiden mieltymys tiettyyn tyyppiin riippuu kustannustehokkuuden suhteesta DRAM-muistin tehtävään lopputuotteessa.

| (45) | Tarjonnan näkökulmasta DRAM-muistien tuottajat voivat alkaa tuottaa kapasiteetiltaan erilaisia DRAM-piirejä samoissa tuotantolaitoksissa, koska käytettävä teknologia on samankaltaista. Siirtyminen DRAM-piirien sukupolvesta toiseen samoissa tuotantolaitoksissa ei ole kuitenkaan yleensä helppoa. |
| --- | --- |

(45)

Tarjonnan näkökulmasta DRAM-muistien tuottajat voivat alkaa tuottaa kapasiteetiltaan erilaisia DRAM-piirejä samoissa tuotantolaitoksissa, koska käytettävä teknologia on samankaltaista. Siirtyminen DRAM-piirien sukupolvesta toiseen samoissa tuotantolaitoksissa ei ole kuitenkaan yleensä helppoa.

| (46) | Edellä mainittujen näkökohtien perusteella merkityksellisinä tuotemarkkinoina pidetään DRAM-piirien markkinoita (9). Näille markkinoille ei ole erillistä NACE-koodia. |
| --- | --- |

(46)

Edellä mainittujen näkökohtien perusteella merkityksellisinä tuotemarkkinoina pidetään DRAM-piirien markkinoita (9). Näille markkinoille ei ole erillistä NACE-koodia.

| (47) | Merkityksellisistä maantieteellisistä markkinoista on huomautettava, että DRAM-piirejä pidetään kaupan maailmanlaajuisesti käyttäen samoja luokituksia ja samoja markkinointimenetelmiä. Kuljetuskustannukset ovat vähäiset, eikä markkinoille pääsylle ole rakenteellisia esteitä. Näin ollen merkityksellisten maantieteellisten markkinoiden on katsottava olevan maailmanlaajuiset. |
| --- | --- |

(47)

Merkityksellisistä maantieteellisistä markkinoista on huomautettava, että DRAM-piirejä pidetään kaupan maailmanlaajuisesti käyttäen samoja luokituksia ja samoja markkinointimenetelmiä. Kuljetuskustannukset ovat vähäiset, eikä markkinoille pääsylle ole rakenteellisia esteitä. Näin ollen merkityksellisten maantieteellisten markkinoiden on katsottava olevan maailmanlaajuiset.

E.   Arviointi monialaisten puitteiden nojalla

| (48) | Komissio huomauttaa ensiksi, että tuki on alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen (10) 4.2 kohdan mukainen, koska tuensaajan investointiin sijoittama rahoitusosuus on suurempi kuin 25 prosenttia ilman tukea. |
| --- | --- |

(48)

Komissio huomauttaa ensiksi, että tuki on alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen (10) 4.2 kohdan mukainen, koska tuensaajan investointiin sijoittama rahoitusosuus on suurempi kuin 25 prosenttia ilman tukea.

| (49) | Tietyn tukihankkeen sallitun enimmäistuki-intensiteetin määrittämiseksi komission on monialaisten puitteiden mukaisesti selvitettävä enimmäistuki-intensiteetti (alueellisen tuen enimmäismäärä), joka kyseisellä tukialueella sijaitsevalle yritykselle voidaan ilmoitusajankohtana voimassa olevan aluetukiohjelman mukaisesti myöntää. |
| --- | --- |

(49)

Tietyn tukihankkeen sallitun enimmäistuki-intensiteetin määrittämiseksi komission on monialaisten puitteiden mukaisesti selvitettävä enimmäistuki-intensiteetti (alueellisen tuen enimmäismäärä), joka kyseisellä tukialueella sijaitsevalle yritykselle voidaan ilmoitusajankohtana voimassa olevan aluetukiohjelman mukaisesti myöntää.

| (50) | Vila do Conde sijaitsee Grande Porton alueella, jolla ei ole vahvaa alueellista elinkeinorakennetta ja jolla suurille yrityksille myönnettävän tuen enimmäismäärä on 32 prosenttia NAE (11). |
| --- | --- |

(50)

Vila do Conde sijaitsee Grande Porton alueella, jolla ei ole vahvaa alueellista elinkeinorakennetta ja jolla suurille yrityksille myönnettävän tuen enimmäismäärä on 32 prosenttia NAE (11).

| (51) | Komission on siis arvioitava 32 prosentin lukuun sovellettavia useita mukautustekijöitä, nimittäin kilpailutekijää (T), pääoman ja työvoiman suhdetta (I) ja alueellista vaikutusta koskevaa tekijää (M), kun se pyrkii laskemaan kyseisen hankkeen sallitun enimmäistuki-intensiteetin. |
| --- | --- |

(51)

Komission on siis arvioitava 32 prosentin lukuun sovellettavia useita mukautustekijöitä, nimittäin kilpailutekijää (T), pääoman ja työvoiman suhdetta (I) ja alueellista vaikutusta koskevaa tekijää (M), kun se pyrkii laskemaan kyseisen hankkeen sallitun enimmäistuki-intensiteetin.

| (52) | Komissio huomauttaa, että hanke synnyttää uutta kapasiteettia Euroopan markkinoille, joten se vaikuttaa näihin markkinoihin. |
| --- | --- |

(52)

Komissio huomauttaa, että hanke synnyttää uutta kapasiteettia Euroopan markkinoille, joten se vaikuttaa näihin markkinoihin.

| (53) | Tuen hyväksyminen yrityksille, jotka toimivat rakenteellisen ylikapasiteetin aloilla, aiheuttaa erityisesti kilpailun vääristymisen vaaran. Kapasiteetin kasvattaminen, jota ei kompensoida supistamalla kapasiteettia toisaalla, pahentaa osaltaan rakenteellisen ylikapasiteetin ongelmaa. Monialaisten puitteiden 7.7 kohdan mukaisesti rakenteellista ylikapasiteettia katsotaan olevan olemassa, jos viimeisten viiden vuoden aikana kapasiteetin käyttöaste asian kannalta merkityksellisellä toimialalla tai alatoimialalla on keskimäärin yli kaksi prosenttiyksikköä alle teollisuustuotannon yleisen kapasiteetin käyttöasteen. Rakenteellisen ylikapasiteetin katsotaan olevan vakavaa, jos ero teollisuustuotannon keskiarvoon on yli viisi prosenttiyksikköä. |
| --- | --- |

(53)

Tuen hyväksyminen yrityksille, jotka toimivat rakenteellisen ylikapasiteetin aloilla, aiheuttaa erityisesti kilpailun vääristymisen vaaran. Kapasiteetin kasvattaminen, jota ei kompensoida supistamalla kapasiteettia toisaalla, pahentaa osaltaan rakenteellisen ylikapasiteetin ongelmaa. Monialaisten puitteiden 7.7 kohdan mukaisesti rakenteellista ylikapasiteettia katsotaan olevan olemassa, jos viimeisten viiden vuoden aikana kapasiteetin käyttöaste asian kannalta merkityksellisellä toimialalla tai alatoimialalla on keskimäärin yli kaksi prosenttiyksikköä alle teollisuustuotannon yleisen kapasiteetin käyttöasteen. Rakenteellisen ylikapasiteetin katsotaan olevan vakavaa, jos ero teollisuustuotannon keskiarvoon on yli viisi prosenttiyksikköä.

| (54) | Monialaisten puitteiden 3.3 ja 3.4 kohdassa todetaan, että kun kapasiteetin käytöstä on saatavilla riittävästi tietoa, komission on rajattava kilpailutekijän määrittäminen siihen, onko kyseisellä toimialalla tai alatoimialalla vakavaa rakenteellista ylikapasiteettia vai ei. Toimiala tai alatoimiala on määritettävä NACE-toimialaluokituksen jaottelun tarkimman mahdollisen rajauksen mukaisesti. |
| --- | --- |

(54)

Monialaisten puitteiden 3.3 ja 3.4 kohdassa todetaan, että kun kapasiteetin käytöstä on saatavilla riittävästi tietoa, komission on rajattava kilpailutekijän määrittäminen siihen, onko kyseisellä toimialalla tai alatoimialalla vakavaa rakenteellista ylikapasiteettia vai ei. Toimiala tai alatoimiala on määritettävä NACE-toimialaluokituksen jaottelun tarkimman mahdollisen rajauksen mukaisesti.

| (55) | Tarkin DRAM-piirien valmistusta koskeva NACE-koodi on koodi 32.10, joka kattaa kaikenlaiset elektroniset komponentit. DRAM-piirit edustavat vain pientä osaa tästä NACE-koodista, joten yhteenlasketun NACE-koodin 32.10 kapasiteettitilanne ei vastaa riittävän tarkasti DRAM-piirien markkinoiden tilannetta. Näin ollen komissio katsoo, ettei kilpailutekijän arvioinnissa voida soveltaa kapasiteettitilannetta koskevaa analyysia. |
| --- | --- |

(55)

Tarkin DRAM-piirien valmistusta koskeva NACE-koodi on koodi 32.10, joka kattaa kaikenlaiset elektroniset komponentit. DRAM-piirit edustavat vain pientä osaa tästä NACE-koodista, joten yhteenlasketun NACE-koodin 32.10 kapasiteettitilanne ei vastaa riittävän tarkasti DRAM-piirien markkinoiden tilannetta. Näin ollen komissio katsoo, ettei kilpailutekijän arvioinnissa voida soveltaa kapasiteettitilannetta koskevaa analyysia.

| (56) | Jos kapasiteetin käytöstä ei ole saatavilla riittävästi tietoa, komissio tarkastelee monialaisten puitteiden 3.4 kohdan mukaisesti, tehdäänkö investointi taantuvilla markkinoilla. Markkinoiden katsotaan olevan taantuvia, jos kyseisen tuotteen kulutuksen vuotuinen kasvuvauhti viimeisten viiden vuoden aikana on keskimäärin yli 10 prosenttia hitaampaa kuin koko teollisuustuotannon vuotuinen kasvuvauhti Euroopan talousalueella, jollei tuotteen suhteellinen kysyntä ole voimakkaassa nousussa. Markkinoiden taantuman katsotaan olevan täydellistä, jos kulutuksen keskimääräinen vuotuinen kasvuvauhti on viimeisten viiden vuoden aikana ollut negatiivinen. |
| --- | --- |

(56)

Jos kapasiteetin käytöstä ei ole saatavilla riittävästi tietoa, komissio tarkastelee monialaisten puitteiden 3.4 kohdan mukaisesti, tehdäänkö investointi taantuvilla markkinoilla. Markkinoiden katsotaan olevan taantuvia, jos kyseisen tuotteen kulutuksen vuotuinen kasvuvauhti viimeisten viiden vuoden aikana on keskimäärin yli 10 prosenttia hitaampaa kuin koko teollisuustuotannon vuotuinen kasvuvauhti Euroopan talousalueella, jollei tuotteen suhteellinen kysyntä ole voimakkaassa nousussa. Markkinoiden taantuman katsotaan olevan täydellistä, jos kulutuksen keskimääräinen vuotuinen kasvuvauhti on viimeisten viiden vuoden aikana ollut negatiivinen.

| (57) | Kuten on jo todettu, DRAM-piirien markkinoita pidetään merkityksellisinä tuotemarkkinoina, koska muistisirujen keskinäinen korvattavuus on erittäin rajallista. DRAM-piirejä pidetään kaupan maailmanlaajuisesti, joten merkityksellisinä maantieteellisinä markkinoina on pidettävä maailmanmarkkinoita. |
| --- | --- |

(57)

Kuten on jo todettu, DRAM-piirien markkinoita pidetään merkityksellisinä tuotemarkkinoina, koska muistisirujen keskinäinen korvattavuus on erittäin rajallista. DRAM-piirejä pidetään kaupan maailmanlaajuisesti, joten merkityksellisinä maantieteellisinä markkinoina on pidettävä maailmanmarkkinoita.

| (58) | Komissio muistuttaa, että Portugalin mukaan Infineonilla on 3,5 prosentin osuus puolijohteiden markkinoista ja 12,8 prosentin osuus DRAM-muistien markkinoista (vuotta 2002 koskevat tiedot). Portugali arvioi Infineonin markkinaosuudeksi 17,1 prosenttia vuonna 2003. Näin ollen tuensaajan osuus DRAM-piirien maailmanmarkkinoista on alle 40 prosenttia myös investoinnin toteuttamisen jälkeen. |
| --- | --- |

(58)

Komissio muistuttaa, että Portugalin mukaan Infineonilla on 3,5 prosentin osuus puolijohteiden markkinoista ja 12,8 prosentin osuus DRAM-muistien markkinoista (vuotta 2002 koskevat tiedot). Portugali arvioi Infineonin markkinaosuudeksi 17,1 prosenttia vuonna 2003. Näin ollen tuensaajan osuus DRAM-piirien maailmanmarkkinoista on alle 40 prosenttia myös investoinnin toteuttamisen jälkeen.

| (59) | Portugali esitti tietoja DRAM-piirien kulutuksen kasvuvauhdista viimeisten viiden vuoden aikana, kuten monialaisissa puitteissa edellytettiin. Portugali on ottanut huomioon ajanjakson 1995–2000 tiedot, joita komissio käytti päätöksessään Saksan valtiontuesta C 86/01 Infineon Technologies SC 300 GmbH & Co. KG:lle. Koska saatavilla on uusia tietoja vuosilta 2001 ja 2002, näitä tietoja on kuitenkin käytettävä nyt esillä olevassa asiassa. |
| --- | --- |

(59)

Portugali esitti tietoja DRAM-piirien kulutuksen kasvuvauhdista viimeisten viiden vuoden aikana, kuten monialaisissa puitteissa edellytettiin. Portugali on ottanut huomioon ajanjakson 1995–2000 tiedot, joita komissio käytti päätöksessään Saksan valtiontuesta C 86/01 Infineon Technologies SC 300 GmbH & Co. KG:lle. Koska saatavilla on uusia tietoja vuosilta 2001 ja 2002, näitä tietoja on kuitenkin käytettävä nyt esillä olevassa asiassa.

| (60) | Portugali katsoi, että komission olisi kulutuksen kehitystä koskevassa analyysissa tarkasteltava kuuden vuoden ajanjakson sijasta viiden vuoden ajanjaksoa, toisin sanoen vuosia 1998–2002. Monialaisissa puitteissa käytetään perusteena keskimääräistä vuotuista kasvuvauhtia viimeisten viiden vuoden aikana. Näin ollen komissiolla on ollut tapana analysoida kulutusta kuuden vuoden ajanjakson aikana viiden kasvuvauhdin laskemisessa (12). Komissio katsoo, että monialaisten puitteiden 3.3 kohdan mukaisesti nyt esillä olevassa asiassa merkityksellinen ajanjakso on 1997–2002. |
| --- | --- |

(60)

Portugali katsoi, että komission olisi kulutuksen kehitystä koskevassa analyysissa tarkasteltava kuuden vuoden ajanjakson sijasta viiden vuoden ajanjaksoa, toisin sanoen vuosia 1998–2002. Monialaisissa puitteissa käytetään perusteena keskimääräistä vuotuista kasvuvauhtia viimeisten viiden vuoden aikana. Näin ollen komissiolla on ollut tapana analysoida kulutusta kuuden vuoden ajanjakson aikana viiden kasvuvauhdin laskemisessa (12). Komissio katsoo, että monialaisten puitteiden 3.3 kohdan mukaisesti nyt esillä olevassa asiassa merkityksellinen ajanjakso on 1997–2002.

| (61) | DRAM-muistien kulutusta vuosina 1997–2002 koskevat merkitykselliset tiedot on esitetty seuraavassa taulukossa (13).
  Taulukko 4











  (milj. EUR) |
| --- | --- |
| 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | Keskimääräinen vuotuinen kasvu |
| 17 594 | 12 514 | 19 431 | 31 285 | 12 453 | 16 179 | – 1,66 % |

(61)

DRAM-muistien kulutusta vuosina 1997–2002 koskevat merkitykselliset tiedot on esitetty seuraavassa taulukossa (13).

Taulukko 4

(milj. EUR)

1997

1998

1999

2000

2001

2002

Keskimääräinen vuotuinen kasvu

17 594

12 514

19 431

31 285

12 453

16 179

– 1,66 %

| (62) | Kulutuksen vuotuinen kasvuvauhti DRAM-piirien markkinoilla vuosina 1997–2002 oli näiden tietojen perusteella keskimäärin – 1,66 prosenttia. DRAM-piirien kulutuksen vuotuinen kasvuvauhti oli myös edellisenä ajanjaksona eli vuosina 1996–2001 keskimäärin negatiivinen (– 9,13 prosenttia). Jos kuitenkin tarkastellaan ajanjaksoa 1998–2002 (kuten Portugalin viranomaiset ovat pyytäneet), kasvua koskevat merkitykselliset tiedot ovat positiivisia (6,63 prosenttia). |
| --- | --- |

(62)

Kulutuksen vuotuinen kasvuvauhti DRAM-piirien markkinoilla vuosina 1997–2002 oli näiden tietojen perusteella keskimäärin – 1,66 prosenttia. DRAM-piirien kulutuksen vuotuinen kasvuvauhti oli myös edellisenä ajanjaksona eli vuosina 1996–2001 keskimäärin negatiivinen (– 9,13 prosenttia). Jos kuitenkin tarkastellaan ajanjaksoa 1998–2002 (kuten Portugalin viranomaiset ovat pyytäneet), kasvua koskevat merkitykselliset tiedot ovat positiivisia (6,63 prosenttia).

| (63) | DRAM-piirien markkinat ovat erittäin suhdanneherkät, ja niille ovat ominaisia voimakkaat heilahtelut. Arvoon perustuva keskimääräinen vuotuinen kasvuvauhti vaihtelee huomattavasti eri ajanjaksoina. Vaihtelu johtuu pääasiassa siitä, että hinnat ovat erittäin ailahtelevia. Ailahtelun syynä ovat DRAM-piirien tuotantoprosessille ominaiset suhteellisen suuret peruuttamattomat kustannukset ja alhaiset rajakustannukset. Näin ollen hinnat voivat heilahdella hyvin laajalla välillä, koska DRAM-muistien tuotanto voi olla yritykselle kannattavaa niin kauan kuin rajakustannukset saadaan katettua. Siksi kaupan arvoon perustuvan kulutuksen kehityksen analyysi ei yksinään anna riittävää kokonaiskuvaa DRAM-piirien markkinoista. |
| --- | --- |

(63)

DRAM-piirien markkinat ovat erittäin suhdanneherkät, ja niille ovat ominaisia voimakkaat heilahtelut. Arvoon perustuva keskimääräinen vuotuinen kasvuvauhti vaihtelee huomattavasti eri ajanjaksoina. Vaihtelu johtuu pääasiassa siitä, että hinnat ovat erittäin ailahtelevia. Ailahtelun syynä ovat DRAM-piirien tuotantoprosessille ominaiset suhteellisen suuret peruuttamattomat kustannukset ja alhaiset rajakustannukset. Näin ollen hinnat voivat heilahdella hyvin laajalla välillä, koska DRAM-muistien tuotanto voi olla yritykselle kannattavaa niin kauan kuin rajakustannukset saadaan katettua. Siksi kaupan arvoon perustuvan kulutuksen kehityksen analyysi ei yksinään anna riittävää kokonaiskuvaa DRAM-piirien markkinoista.

| (64) | Myös komissio myöntää, että tässä tapauksessa kaupan arvoon perustuvaa kulutusta koskevat tiedot eivät anna kattavaa ja täysin edustavaa kuvaa markkinoiden tilanteesta. Kuten Portugalin viranomaiset korostivat, kaupan arvoon perustuvaan kulutukseen vaikutti korealaisvalmistaja Hynixin tuetun tuonnin markkinoilla aiheuttama häiriö. Tutkimuksessa, joka johti tasoitustullin käyttöönottoon korealaisvalmistaja Hynixin DRAM-piirien tuonnissa, todettiin muun muassa, että tuetut tuotteet olivat aiheuttaneet DRAM-piirien hintoihin jyrkän laskun yhteisössä vuosina 1998–2001 ja erityisesti vuonna 2001, jolloin Hynixin tuontihinnat olivat laskeneet 76 prosenttia (14). Koska todettiin, että tuettu tuonti oli vahingoittanut merkittävästi yhteisön tuotannonalaa, Hynixin valmistamien DRAM-piirien tuonnissa otettiin käyttöön 34,8 prosentin tasoitustulli, joka vastasi Hynixille myönnettyjen tukien määriä. |
| --- | --- |

(64)

Myös komissio myöntää, että tässä tapauksessa kaupan arvoon perustuvaa kulutusta koskevat tiedot eivät anna kattavaa ja täysin edustavaa kuvaa markkinoiden tilanteesta. Kuten Portugalin viranomaiset korostivat, kaupan arvoon perustuvaan kulutukseen vaikutti korealaisvalmistaja Hynixin tuetun tuonnin markkinoilla aiheuttama häiriö. Tutkimuksessa, joka johti tasoitustullin käyttöönottoon korealaisvalmistaja Hynixin DRAM-piirien tuonnissa, todettiin muun muassa, että tuetut tuotteet olivat aiheuttaneet DRAM-piirien hintoihin jyrkän laskun yhteisössä vuosina 1998–2001 ja erityisesti vuonna 2001, jolloin Hynixin tuontihinnat olivat laskeneet 76 prosenttia (14). Koska todettiin, että tuettu tuonti oli vahingoittanut merkittävästi yhteisön tuotannonalaa, Hynixin valmistamien DRAM-piirien tuonnissa otettiin käyttöön 34,8 prosentin tasoitustulli, joka vastasi Hynixille myönnettyjen tukien määriä.

| (65) | DRAM-piirien keskimääräisten myyntihintojen kehitys maailmanmarkkinoilla kyseisenä ajanjaksona on esitetty seuraavassa taulukossa (15).
  Taulukko 5











  (USD) |
| --- | --- |
| | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 |
| | 6,08 | 4,19 | 6,37 | 7,85 | 2,75 | 3,65 |
| Kasvu | | – 31,1 % | 52,1 % | 23,3 % | – 65,0 % | 32,5 % |

(65)

DRAM-piirien keskimääräisten myyntihintojen kehitys maailmanmarkkinoilla kyseisenä ajanjaksona on esitetty seuraavassa taulukossa (15).

Taulukko 5

(USD)

1997

1998

1999

2000

2001

2002

6,08

4,19

6,37

7,85

2,75

3,65

Kasvu

– 31,1 %

52,1 %

23,3 %

– 65,0 %

32,5 %

Taulukosta ilmenee, että DRAM-piirien hinnat laskivat maailmanlaajuisesti 65 prosenttia vuonna 2001 ja että hinnat elpyivät vain osittain vuonna 2002. Kun nämä tekijät otetaan huomioon, komissio katsoo, että Hynixin tuetun myynnin takia epätavallisen alhaiset hinnat vaikuttivat kielteisesti kaupan arvoon perustuvaan kulutukseen vuonna 2001 ja vähäisemmässä määrin vuonna 2002.

| (66) | Komissio tutki edellä esitetyistä syistä muita saatavilla olevia tietoja, jotta markkinoiden analyysi olisi entistä luotettavampi ja kattavampi. DRAM-piirien maailmanmarkkinoiden kehitystä voidaan tarkastella myös volyymin perusteella. Tärkeimmät ja yleisimmin käytetyt volyymia koskevat tilastot ovat yksiköt ja megabitit. DRAM-piirien maailmanmarkkinoiden kehitys kyseisenä ajanjaksona näiden tilastojen mukaan on esitetty seuraavissa taulukoissa (15).
  Taulukko 6
  Yksiköt











  (milj. yksikköä) |
| --- | --- |
| 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | Keskimääräinen vuotuinen kasvu |
| 3 236 | 3 668 | 3 636 | 4 020 | 4 227 | 4 247 | 5,59 % |

(66)

Komissio tutki edellä esitetyistä syistä muita saatavilla olevia tietoja, jotta markkinoiden analyysi olisi entistä luotettavampi ja kattavampi. DRAM-piirien maailmanmarkkinoiden kehitystä voidaan tarkastella myös volyymin perusteella. Tärkeimmät ja yleisimmin käytetyt volyymia koskevat tilastot ovat yksiköt ja megabitit. DRAM-piirien maailmanmarkkinoiden kehitys kyseisenä ajanjaksona näiden tilastojen mukaan on esitetty seuraavissa taulukoissa (15).

Taulukko 6

Yksiköt

(milj. yksikköä)

1997

1998

1999

2000

2001

2002

Keskimääräinen vuotuinen kasvu

3 236

3 668

3 636

4 020

4 227

4 247

5,59 %

Taulukko 7

Megabitit

| (milj. megabittiä) |
| --- |
| 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | Keskimääräinen vuotuinen kasvu |
| 5 289 | 10 814 | 19 367 | 31 919 | 52 583 | 73 277 | 69,17 % |

(milj. megabittiä)

1997

1998

1999

2000

2001

2002

Keskimääräinen vuotuinen kasvu

5 289

10 814

19 367

31 919

52 583

73 277

69,17 %

Edellä olevat luvut kertovat jatkuvasta myönteisestä suuntauksesta DRAM-piirien markkinoilla kyseisenä ajanjaksona. On tärkeää korostaa, että markkinoiden kasvuvauhti vuosina 2000 ja 2001 (5,1 prosenttia yksikköinä ja 64,7 prosenttia megabitteinä) on verrattavissa koko ajanjakson keskimääräiseen vuotuiseen kasvuvauhtiin. Tämä seikka on vahva osoitus siitä, että vuonna 2001 todettu erittäin alhainen kaupan arvoon perustuva kulutus selittyy pääasiassa kyseisenä vuonna tapahtuneella hintojen epätavallisella laskulla. Kuten komissio ja neuvosto totesivat jo kahdessa edellä mainitussa asetuksessa (ks. alaviite 11), hintojen lasku johtui lähinnä Koreasta peräisin olleesta tuetusta tuonnista.

| (67) | Kun kolmea edellä mainittua osoitinta (kaupan arvo, volyymi yksikköinä ja volyymi megabitteinä) analysoidaan yhdessä, vaikuttaa siltä, että DRAM-piirien markkinat kasvoivat kyseisenä ajanjaksona jatkuvasti lukuun ottamatta vuotta 2001, jolloin poikkeuksellinen markkinahäiriö laski hintoja epätavallisen alhaiselle tasolle. |
| --- | --- |

(67)

Kun kolmea edellä mainittua osoitinta (kaupan arvo, volyymi yksikköinä ja volyymi megabitteinä) analysoidaan yhdessä, vaikuttaa siltä, että DRAM-piirien markkinat kasvoivat kyseisenä ajanjaksona jatkuvasti lukuun ottamatta vuotta 2001, jolloin poikkeuksellinen markkinahäiriö laski hintoja epätavallisen alhaiselle tasolle.

| (68) | Komissio hankki tietoja myös DRAM-piirien markkinoiden tulevaisuudennäkymistä. World Semiconductor Trade Statisticsin tuoreiden ennusteiden (ks. seuraava taulukko) mukaan puolijohteiden maailmanmarkkinoiden vuotuinen kasvuvauhti vuosina 2003–2005 on keskimäärin 15,4 prosenttia. Muistien (mukaan luettuina SRAM-piirit, DRAM-piirit ja haihtumattomat muistituotteet) markkinasegmentin näkymät ovat niin ikään suotuisat. On ennustettu, että muistituotteiden maailmanmarkkinoiden vuotuinen kasvuvauhti on keskimäärin 21,6 prosenttia vuosina 2003–2005.
  Taulukko 8








  (milj. USD) |
| --- | --- |
| | 2003 | 2004 | 2005 |
| Puolijohteet | 160 711 | 191 861 | 216 051 |
| Kasvu (%) | 14,2 % | 19,4 % | 12,6 % |
| Muistit | 31 712 | 40 912 | 48 522 |
| Kasvu (%) | 17,3 % | 29,0 % | 18,6 % |

(68)

Komissio hankki tietoja myös DRAM-piirien markkinoiden tulevaisuudennäkymistä. World Semiconductor Trade Statisticsin tuoreiden ennusteiden (ks. seuraava taulukko) mukaan puolijohteiden maailmanmarkkinoiden vuotuinen kasvuvauhti vuosina 2003–2005 on keskimäärin 15,4 prosenttia. Muistien (mukaan luettuina SRAM-piirit, DRAM-piirit ja haihtumattomat muistituotteet) markkinasegmentin näkymät ovat niin ikään suotuisat. On ennustettu, että muistituotteiden maailmanmarkkinoiden vuotuinen kasvuvauhti on keskimäärin 21,6 prosenttia vuosina 2003–2005.

Taulukko 8

(milj. USD)

2003

2004

2005

Puolijohteet

160 711

191 861

216 051

Kasvu (%)

14,2 %

19,4 %

12,6 %

Muistit

31 712

40 912

48 522

Kasvu (%)

17,3 %

29,0 %

18,6 %

| (69) | Toisesta riippumattomasta lähteestä (Gartner Dataquest) peräisin olevat tiedot vahvistavat niin ikään, että DRAM-piirien markkinoiden näkymät ovat erittäin myönteiset.
  Taulukko 9








  (milj. USD, milj. yksikköä ja milj. megabittiä) |
| --- | --- |
| | 2003 | 2004 | 2005 |
| Kaupan arvo | 18 095 | 26 647 | 36 000 |
| Kasvu (%) | 16,9 % | 47,3 % | 35,1 % |
| Yksiköt | 4 810 | 5 584 | 5 855 |
| Kasvu (%) | 13,3 % | 16,1 % | 4,9 % |
| Megabitit | 112 426 | 170 036 | 262 690 |
| Kasvu (%) | 53,4 % | 51,2 % | 54,5 % |

(69)

Toisesta riippumattomasta lähteestä (Gartner Dataquest) peräisin olevat tiedot vahvistavat niin ikään, että DRAM-piirien markkinoiden näkymät ovat erittäin myönteiset.

Taulukko 9

(milj. USD, milj. yksikköä ja milj. megabittiä)

2003

2004

2005

Kaupan arvo

18 095

26 647

36 000

Kasvu (%)

16,9 %

47,3 %

35,1 %

Yksiköt

4 810

5 584

5 855

Kasvu (%)

13,3 %

16,1 %

4,9 %

Megabitit

112 426

170 036

262 690

Kasvu (%)

53,4 %

51,2 %

54,5 %

| (70) | Edellä esitetty pelkästään kaupan arvoon perustuvien tietojen analyysi viittaisi siihen, että DRAM-piirien markkinat olivat täydellisesti taantuvat kyseisenä ajanjaksona. Markkinoiden analyysi volyymin (yksikköjen ja megabittien) perusteella antaisi kuitenkin sellaisen tuloksen, että tosiasiallisesti markkinat kasvoivat nopeammin kuin koko teollisuustuotanto Euroopan talousalueella. On selvää, että Koreasta peräisin olevien DRAM-piirien tuetulla tuonnilla oli kielteinen vaikutus maailmanhintoihin ja näin ollen markkinoiden arvoon vuonna 2001 ja vähäisemmässä määrin vuonna 2002. Komissio katsoo markkinoilla vallinneen poikkeuksellisen tilanteen takia, että tässä tapauksessa volyymiin perustuvat tilastot antavat todennäköisesti totuudenmukaisemman kuvan markkinoiden kehityksestä kyseisenä ajanjaksona. Toimialan teknologinen kehitys (DRAM-piirien volyymin kasvu bitteinä) voi kuitenkin vaikuttaa merkittävästi megabitteihin perustuviin tietoihin. Näin ollen komissio katsoo, että tässä tapauksessa markkinoiden kehitystä voidaan paremmin tarkastella yksikköjä koskevien tietojen avulla, ja se toteaa, että 5,59 prosenttia on järkevä ja kohtuullinen arvio DRAM-piirien markkinoiden keskimääräisestä kasvuvauhdista kyseisenä ajanjaksona. |
| --- | --- |

(70)

Edellä esitetty pelkästään kaupan arvoon perustuvien tietojen analyysi viittaisi siihen, että DRAM-piirien markkinat olivat täydellisesti taantuvat kyseisenä ajanjaksona. Markkinoiden analyysi volyymin (yksikköjen ja megabittien) perusteella antaisi kuitenkin sellaisen tuloksen, että tosiasiallisesti markkinat kasvoivat nopeammin kuin koko teollisuustuotanto Euroopan talousalueella. On selvää, että Koreasta peräisin olevien DRAM-piirien tuetulla tuonnilla oli kielteinen vaikutus maailmanhintoihin ja näin ollen markkinoiden arvoon vuonna 2001 ja vähäisemmässä määrin vuonna 2002. Komissio katsoo markkinoilla vallinneen poikkeuksellisen tilanteen takia, että tässä tapauksessa volyymiin perustuvat tilastot antavat todennäköisesti totuudenmukaisemman kuvan markkinoiden kehityksestä kyseisenä ajanjaksona. Toimialan teknologinen kehitys (DRAM-piirien volyymin kasvu bitteinä) voi kuitenkin vaikuttaa merkittävästi megabitteihin perustuviin tietoihin. Näin ollen komissio katsoo, että tässä tapauksessa markkinoiden kehitystä voidaan paremmin tarkastella yksikköjä koskevien tietojen avulla, ja se toteaa, että 5,59 prosenttia on järkevä ja kohtuullinen arvio DRAM-piirien markkinoiden keskimääräisestä kasvuvauhdista kyseisenä ajanjaksona.

| (71) | Kuten edellä on mainittu, monialaisten puitteiden mukaisesti markkinoiden katsotaan olevan taantuvia, jos kyseisen tuotteen kulutuksen vuotuinen kasvuvauhti kyseisenä ajanjaksona on keskimäärin yli 10 prosenttia hitaampaa kuin koko teollisuustuotannon vuotuinen kasvuvauhti Euroopan talousalueella. Euroopan talousalueen teollisuustuotanto kasvoi vuosina 1997–2002 keskimäärin 4,84 prosenttia. Koska DRAM-piirien markkinoiden keskimääräinen vuotuinen kasvuvauhti merkityksellisenä ajanjaksona ylitti tämän tason, komissio katsoo, että markkinat eivät olleet taantuvat, ja kilpailutekijäksi vahvistetaan 1. |
| --- | --- |

(71)

Kuten edellä on mainittu, monialaisten puitteiden mukaisesti markkinoiden katsotaan olevan taantuvia, jos kyseisen tuotteen kulutuksen vuotuinen kasvuvauhti kyseisenä ajanjaksona on keskimäärin yli 10 prosenttia hitaampaa kuin koko teollisuustuotannon vuotuinen kasvuvauhti Euroopan talousalueella. Euroopan talousalueen teollisuustuotanto kasvoi vuosina 1997–2002 keskimäärin 4,84 prosenttia. Koska DRAM-piirien markkinoiden keskimääräinen vuotuinen kasvuvauhti merkityksellisenä ajanjaksona ylitti tämän tason, komissio katsoo, että markkinat eivät olleet taantuvat, ja kilpailutekijäksi vahvistetaan 1.

| (72) | Komissio huomauttaa lopuksi, että Infineonia tutkitaan parhaillaan väitetystä osallistumisesta kartelliin DRAM-piirien [...]. Komission tietoon on myös tullut, että Infineonia vastaan on nostettu kanne väitetystä patentinloukkauksesta Amerikan yhdysvalloissa. Erityisesti ensiksi mainitulla seikalla voi olla merkittävä vaikutus edellä esitettyyn markkinoiden analyysiin. Kummassakaan kahdesta edellä mainitusta menettelystä ei kuitenkaan ole vielä tehty lopullisia päätelmiä, eikä niiden mahdollista vaikutusta markkinoihin voida tässä vaiheessa ottaa huomioon. Komissio muistuttaa Portugalin viranomaisille, että jos tiedot, joiden perusteella päätelmät tehtiin, osoittautuisivat virheellisiksi menettelyasetuksen (16) 9 artiklan mukaisesti tai jos edellä mainittujen menettelyjen tuloksena myöhemmin todettaisiin, että väitettyjen rikkomisten vaikutus kilpailusääntöihin ei ollut merkityksetön, komissio pidättää itsellään oikeuden arvioida uudelleen markkinoiden tilanne uuden analyysin perusteella ja tarvittaessa peruuttaa tämä päätös. |
| --- | --- |

(72)

Komissio huomauttaa lopuksi, että Infineonia tutkitaan parhaillaan väitetystä osallistumisesta kartelliin DRAM-piirien [...]. Komission tietoon on myös tullut, että Infineonia vastaan on nostettu kanne väitetystä patentinloukkauksesta Amerikan yhdysvalloissa. Erityisesti ensiksi mainitulla seikalla voi olla merkittävä vaikutus edellä esitettyyn markkinoiden analyysiin. Kummassakaan kahdesta edellä mainitusta menettelystä ei kuitenkaan ole vielä tehty lopullisia päätelmiä, eikä niiden mahdollista vaikutusta markkinoihin voida tässä vaiheessa ottaa huomioon. Komissio muistuttaa Portugalin viranomaisille, että jos tiedot, joiden perusteella päätelmät tehtiin, osoittautuisivat virheellisiksi menettelyasetuksen (16) 9 artiklan mukaisesti tai jos edellä mainittujen menettelyjen tuloksena myöhemmin todettaisiin, että väitettyjen rikkomisten vaikutus kilpailusääntöihin ei ollut merkityksetön, komissio pidättää itsellään oikeuden arvioida uudelleen markkinoiden tilanne uuden analyysin perusteella ja tarvittaessa peruuttaa tämä päätös.

| (73) | Monialaisissa puitteissa määritetään pääomavaltaisia hankkeita varten pääoman ja työvoiman suhde, jonka avulla pyritään mukauttamaan enimmäisintensiteettiä sellaisten hankkeiden hyväksi, joilla edistetään tehokkaasti työttömyyden torjuntaa luomalla suhteellisen paljon uusia työpaikkoja. Tässä perusteessa otetaan huomioon myös vääristävä vaikutus, joka tuella mahdollisesti on lopputuotteen hintaan. |
| --- | --- |

(73)

Monialaisissa puitteissa määritetään pääomavaltaisia hankkeita varten pääoman ja työvoiman suhde, jonka avulla pyritään mukauttamaan enimmäisintensiteettiä sellaisten hankkeiden hyväksi, joilla edistetään tehokkaasti työttömyyden torjuntaa luomalla suhteellisen paljon uusia työpaikkoja. Tässä perusteessa otetaan huomioon myös vääristävä vaikutus, joka tuella mahdollisesti on lopputuotteen hintaan.

| (74) | Portugalin mukaan hankkeen avulla luotiin 264 suoraa työpaikkaa, jotka jakautuvat seuraavasti.
  Taulukko 10






  Ala | Suoria työpaikkoja |
| --- | --- | --- |
| Kokoonpano | 131 |
| Testaus | 116 |
| Tietotekniikka | 11 |
| Laadunvalvonta | 6 |
| Yhteensä | 264 |

(74)

Portugalin mukaan hankkeen avulla luotiin 264 suoraa työpaikkaa, jotka jakautuvat seuraavasti.

Taulukko 10

Ala

Suoria työpaikkoja

Kokoonpano

131

Testaus

116

Tietotekniikka

11

Laadunvalvonta

6

Yhteensä

264

| (75) | Portugali toteaa kuitenkin, että samalla menetettiin 12 työpaikkaa. Näin ollen Portugali katsoo, että hankkeeseen suoraan liittyvien uusien työpaikkojen nettomäärä on 252. |
| --- | --- |

(75)

Portugali toteaa kuitenkin, että samalla menetettiin 12 työpaikkaa. Näin ollen Portugali katsoo, että hankkeeseen suoraan liittyvien uusien työpaikkojen nettomäärä on 252.

| (76) | Komissio katsoo, että investoinnin avulla luodut 252 suoraa työpaikkaa voidaan ottaa huomioon, koska tiedot ovat kohtuullisia verrattuna 150 prosentin suuruiseen kapasiteetin kasvuun. |
| --- | --- |

(76)

Komissio katsoo, että investoinnin avulla luodut 252 suoraa työpaikkaa voidaan ottaa huomioon, koska tiedot ovat kohtuullisia verrattuna 150 prosentin suuruiseen kapasiteetin kasvuun.

| (77) | Portugali toteaa lisäksi, että kaikki Infineon Portugalin olemassa olevat työpaikat (596 työpaikkaa) turvattiin investoinnin avulla. Portugalin mukaan Infineon-konserni oli sijoittanut tuotantoketjun loppupään tuotantotoimintansa Portugaliin ja Malesiaan. Ellei investointihanketta olisi toteutettu Portugalissa, Infineon-konserni olisi siirtänyt kaiken loppupään toimintansa Malesiaan, jolloin kaikki Portugalissa olevat työpaikat olisi menetetty. Tästä esitetään seuraavat todisteet:






  a) | Portugali esitti todisteita siitä, että arvioidut kustannukset portugalilaisten tuotantolaitosten toiminnan siirtämisestä Malesiaan ovat melko vähäiset, kun otetaan huomioon laitteiden kuljetuskustannukset, työntekijöille maksettavat korvaukset, valtiontuen takaisinmaksu sekä tonttien ja rakennusten myynnistä saatava arvonkorotus. |
| --- | --- | --- |

(77)

Portugali toteaa lisäksi, että kaikki Infineon Portugalin olemassa olevat työpaikat (596 työpaikkaa) turvattiin investoinnin avulla. Portugalin mukaan Infineon-konserni oli sijoittanut tuotantoketjun loppupään tuotantotoimintansa Portugaliin ja Malesiaan. Ellei investointihanketta olisi toteutettu Portugalissa, Infineon-konserni olisi siirtänyt kaiken loppupään toimintansa Malesiaan, jolloin kaikki Portugalissa olevat työpaikat olisi menetetty. Tästä esitetään seuraavat todisteet:

a)

Portugali esitti todisteita siitä, että arvioidut kustannukset portugalilaisten tuotantolaitosten toiminnan siirtämisestä Malesiaan ovat melko vähäiset, kun otetaan huomioon laitteiden kuljetuskustannukset, työntekijöille maksettavat korvaukset, valtiontuen takaisinmaksu sekä tonttien ja rakennusten myynnistä saatava arvonkorotus.

| b) | Käyttökustannukset ovat Malesiassa paljon pienemmät kuin Portugalissa. Valtaosa tuotantoketjun loppupään tuotantotoiminnasta sijaitsee Kaakkois-Aasiassa, koska tällä alueella investointiolosuhteet ovat houkuttelevammat ja palkat alemmat (noin 50 prosenttia Portugalin työvoimakustannuksista), työmarkkinat ovat joustavammat, saatavilla on ammattitaitoista henkilöstöä, koulutuskustannukset ovat alemmat, julkisten palvelujen (energian, veden ja kaasun) kustannukset ovat vähäisemmät, tonttien sekä maa- ja vesirakentamisen kustannukset ovat pienemmät, asiakkaat sijaitsevat lähellä, saatavilla on alihankkijoita, tukipolitiikka on joustavampaa, verokohtelu on suotuisampaa ja ympäristövaatimukset ovat vähäisemmät kuin Portugalissa. |
| --- | --- |

b)

Käyttökustannukset ovat Malesiassa paljon pienemmät kuin Portugalissa. Valtaosa tuotantoketjun loppupään tuotantotoiminnasta sijaitsee Kaakkois-Aasiassa, koska tällä alueella investointiolosuhteet ovat houkuttelevammat ja palkat alemmat (noin 50 prosenttia Portugalin työvoimakustannuksista), työmarkkinat ovat joustavammat, saatavilla on ammattitaitoista henkilöstöä, koulutuskustannukset ovat alemmat, julkisten palvelujen (energian, veden ja kaasun) kustannukset ovat vähäisemmät, tonttien sekä maa- ja vesirakentamisen kustannukset ovat pienemmät, asiakkaat sijaitsevat lähellä, saatavilla on alihankkijoita, tukipolitiikka on joustavampaa, verokohtelu on suotuisampaa ja ympäristövaatimukset ovat vähäisemmät kuin Portugalissa.

| c) | Eräs DRAM-muistien valmistaja (TI/Samsung), jolla oli 740 työntekijää, lopetti toimintansa Portugalissa, ennen kuin Infineon perusti yksikön tälle alueelle. Infineon palkkasi välittömästi 100 näistä työntekijöistä. Nyt käsiteltävässä asiassa Portugalissa ei ole DRAM-piirien alalla mitään muuta yksikköä, joka voisi palkata Infineonin työntekijät. |
| --- | --- |

c)

Eräs DRAM-muistien valmistaja (TI/Samsung), jolla oli 740 työntekijää, lopetti toimintansa Portugalissa, ennen kuin Infineon perusti yksikön tälle alueelle. Infineon palkkasi välittömästi 100 näistä työntekijöistä. Nyt käsiteltävässä asiassa Portugalissa ei ole DRAM-piirien alalla mitään muuta yksikköä, joka voisi palkata Infineonin työntekijät.

| d) | Ennen investoinnin toteuttamista valtaosa Infineonin työntekijöistä osallistui suoraan tai välillisesti tuotantoprosessiin (arviolta 489 työpaikkaa, mukaan luettuina tuotanto-, tutkimus- ja laadunvalvontalinjat). Tuotannon työpaikoissa on erityisesti vähän koulutettuja työntekijöitä, jotka ovat saaneet tehokasta erityiskoulutusta (käytettäviä laitteita koskevaa erityiskoulutusta), ja osa näistä työntekijöistä on ikääntyneitä (erityisesti TI/Samsungilta tulleet työntekijät). On siis kohtuullista olettaa, että heidän työllistyvyytensä on melko rajallinen. |
| --- | --- |

d)

Ennen investoinnin toteuttamista valtaosa Infineonin työntekijöistä osallistui suoraan tai välillisesti tuotantoprosessiin (arviolta 489 työpaikkaa, mukaan luettuina tuotanto-, tutkimus- ja laadunvalvontalinjat). Tuotannon työpaikoissa on erityisesti vähän koulutettuja työntekijöitä, jotka ovat saaneet tehokasta erityiskoulutusta (käytettäviä laitteita koskevaa erityiskoulutusta), ja osa näistä työntekijöistä on ikääntyneitä (erityisesti TI/Samsungilta tulleet työntekijät). On siis kohtuullista olettaa, että heidän työllistyvyytensä on melko rajallinen.

| e) | Investoinnin takia koulutuksessa jouduttiin toteuttamaan merkittäviä ponnistuksia, kun otetaan huomioon kapasiteetiltaan entistä suurempien DRAM-muistien tuotanto ja uuden tuotteen (Board-on-Chip) käyttöönotto. |
| --- | --- |

e)

Investoinnin takia koulutuksessa jouduttiin toteuttamaan merkittäviä ponnistuksia, kun otetaan huomioon kapasiteetiltaan entistä suurempien DRAM-muistien tuotanto ja uuden tuotteen (Board-on-Chip) käyttöönotto.

| f) | Aiempia tuotteita (16 Mb:n ja 64 Mb:n siruja) ei ole tuotettu enää investoinnin toteuttamisen jälkeen. Nykyisin investoinnin takia tuotetaan vain uusia, muistikapasiteetiltaan entistä suurempia siruja. |
| --- | --- |

f)

Aiempia tuotteita (16 Mb:n ja 64 Mb:n siruja) ei ole tuotettu enää investoinnin toteuttamisen jälkeen. Nykyisin investoinnin takia tuotetaan vain uusia, muistikapasiteetiltaan entistä suurempia siruja.

| (78) | Komissio päätteli, että oli erittäin todennäköistä, että toiminta olisi lopetettu Portugalissa ilman investointia. |
| --- | --- |

(78)

Komissio päätteli, että oli erittäin todennäköistä, että toiminta olisi lopetettu Portugalissa ilman investointia.

| (79) | Komissio katsoo siis, että uusi investointi turvaa 596 olemassa olevaa työpaikkaa ja luo 252 työpaikkaa, jolloin kokonaismääräksi saadaan 848. Kun 141 036 103 euron tukikelpoisen investoinnin avulla luotiin ja säilytettiin 848 työpaikkaa, pääoman ja työvoiman suhde on 166 316 euroa työpaikkaa kohti. Näin ollen tekijä ”I” enimmäistuki-intensiteetin mukauttamisessa on 1. |
| --- | --- |

(79)

Komissio katsoo siis, että uusi investointi turvaa 596 olemassa olevaa työpaikkaa ja luo 252 työpaikkaa, jolloin kokonaismääräksi saadaan 848. Kun 141 036 103 euron tukikelpoisen investoinnin avulla luotiin ja säilytettiin 848 työpaikkaa, pääoman ja työvoiman suhde on 166 316 euroa työpaikkaa kohti. Näin ollen tekijä ”I” enimmäistuki-intensiteetin mukauttamisessa on 1.

| (80) | Alueellista vaikutusta koskevassa tekijässä otetaan huomioon tuetun uuden investoinnin myönteiset vaikutukset tukea saavan alueen talouteen. Komissio katsoo, että työpaikkojen luomista voidaan käyttää osoittimena siitä, miten hanke edistää alueen kehitystä. Pääomavaltainen investointi saattaa välillisesti luoda huomattavan määrän työpaikkoja kyseisellä tukialueella ja sen läheisyydessä sijaitsevilla tukialueilla. Työpaikkojen luomisella tarkoitetaan tässä yhteydessä sellaisten työpaikkojen luomista, jotka liittyvät suoraan hankkeeseen, sekä ensisijaisten alihankkijoiden ja asiakkaiden tuetun investoinnin takia luomia työpaikkoja. |
| --- | --- |

(80)

Alueellista vaikutusta koskevassa tekijässä otetaan huomioon tuetun uuden investoinnin myönteiset vaikutukset tukea saavan alueen talouteen. Komissio katsoo, että työpaikkojen luomista voidaan käyttää osoittimena siitä, miten hanke edistää alueen kehitystä. Pääomavaltainen investointi saattaa välillisesti luoda huomattavan määrän työpaikkoja kyseisellä tukialueella ja sen läheisyydessä sijaitsevilla tukialueilla. Työpaikkojen luomisella tarkoitetaan tässä yhteydessä sellaisten työpaikkojen luomista, jotka liittyvät suoraan hankkeeseen, sekä ensisijaisten alihankkijoiden ja asiakkaiden tuetun investoinnin takia luomia työpaikkoja.

| (81) | Portugalin mukaan alueella luotiin hankkeen takia 30 välillistä työpaikkaa. Nämä olivat laitteita ja palveluja toimittavien paikallisten alihankkijoiden luomia välillisiä työpaikkoja. Koska luku on investoinnin määrään verrattuna vaatimaton, komissio olettaa, että tiedot pitävät paikkansa. Vaikka luotuja välillisiä työpaikkoja ei otettaisi huomioon, se ei vaikuttaisi alueellista vaikutusta koskevan tekijän määrittämiseen. Näin ollen komissio vahvistaa, että alueellista vaikutusta koskeva tekijä (”M”) on 1. |
| --- | --- |

(81)

Portugalin mukaan alueella luotiin hankkeen takia 30 välillistä työpaikkaa. Nämä olivat laitteita ja palveluja toimittavien paikallisten alihankkijoiden luomia välillisiä työpaikkoja. Koska luku on investoinnin määrään verrattuna vaatimaton, komissio olettaa, että tiedot pitävät paikkansa. Vaikka luotuja välillisiä työpaikkoja ei otettaisi huomioon, se ei vaikuttaisi alueellista vaikutusta koskevan tekijän määrittämiseen. Näin ollen komissio vahvistaa, että alueellista vaikutusta koskeva tekijä (”M”) on 1.

| (82) | Kun edellä mainittu otetaan huomioon, tuen sallittu enimmäisintensiteetti lasketaan seuraavasti: 32 prosenttia × 1 × 1 × 1 = 32 prosenttia (netto). Suunniteltu 41 504 299 euron tuki, jonka Portugali aikoo myöntää Infineon Portugalille sen Vila do Condessa toteuttamaan investointiin ja joka vastaa 29,4 prosentin nettotuki-intensiteettiä, on siis pienempi kuin monialaisten puitteiden perusteella laskettu tuen sallittu enimmäisintensiteetti. |
| --- | --- |

(82)

Kun edellä mainittu otetaan huomioon, tuen sallittu enimmäisintensiteetti lasketaan seuraavasti: 32 prosenttia × 1 × 1 × 1 = 32 prosenttia (netto). Suunniteltu 41 504 299 euron tuki, jonka Portugali aikoo myöntää Infineon Portugalille sen Vila do Condessa toteuttamaan investointiin ja joka vastaa 29,4 prosentin nettotuki-intensiteettiä, on siis pienempi kuin monialaisten puitteiden perusteella laskettu tuen sallittu enimmäisintensiteetti.

| (83) | Komissio edellyttää kaikkien tuettujen hankkeiden osalta, jotka se on hyväksynyt monialaisten puitteiden nojalla, että jokaiseen kyseisen jäsenvaltion viranomaisen ja tuensaajan väliseen sopimukseen tuen myöntämisestä sisällytetään määräys takaisinmaksusta sen varalta, ettei sopimusta noudateta, tai viimeinen merkittävä tukierä (esimerkiksi 25 prosenttia) maksetaan vasta sitten, kun komissio voi uskoa jäsenvaltion antamien tietojen perusteella hankkeen toteutuksen olevan komission päätöksen mukainen. Lisäksi edellytetään, että jäsenvaltion toimittamat tiedot hankkeen toteutuksesta saatuaan komissio on ilmoittanut 60 arkipäivän kuluessa hyväksyvänsä viimeisen tukierän maksun tai ettei komissio ole esittänyt vastalausetta tukierän maksulle tänä aikana. |
| --- | --- |

(83)

Komissio edellyttää kaikkien tuettujen hankkeiden osalta, jotka se on hyväksynyt monialaisten puitteiden nojalla, että jokaiseen kyseisen jäsenvaltion viranomaisen ja tuensaajan väliseen sopimukseen tuen myöntämisestä sisällytetään määräys takaisinmaksusta sen varalta, ettei sopimusta noudateta, tai viimeinen merkittävä tukierä (esimerkiksi 25 prosenttia) maksetaan vasta sitten, kun komissio voi uskoa jäsenvaltion antamien tietojen perusteella hankkeen toteutuksen olevan komission päätöksen mukainen. Lisäksi edellytetään, että jäsenvaltion toimittamat tiedot hankkeen toteutuksesta saatuaan komissio on ilmoittanut 60 arkipäivän kuluessa hyväksyvänsä viimeisen tukierän maksun tai ettei komissio ole esittänyt vastalausetta tukierän maksulle tänä aikana.

| (84) | Komissio huomauttaa, että investoinnista sovittiin äskettäin, mutta minkäänlaista tukea ei ole vielä maksettu ennen komission päätöstä. Portugalin mukaan investointi toteutettiin suunnitellulla tavalla. Erityisesti luotujen työpaikkojen määrä ja investoinnin kokonaismäärä vastaavat edellä mainittuja tietoja. |
| --- | --- |

(84)

Komissio huomauttaa, että investoinnista sovittiin äskettäin, mutta minkäänlaista tukea ei ole vielä maksettu ennen komission päätöstä. Portugalin mukaan investointi toteutettiin suunnitellulla tavalla. Erityisesti luotujen työpaikkojen määrä ja investoinnin kokonaismäärä vastaavat edellä mainittuja tietoja.

| (85) | Näin ollen komissio katsoo, että Portugali on täyttänyt monialaisten puitteiden 6 kohdan mukaiset velvoitteensa. |
| --- | --- |

(85)

Näin ollen komissio katsoo, että Portugali on täyttänyt monialaisten puitteiden 6 kohdan mukaiset velvoitteensa.

VI   PÄÄTELMÄ

| (86) | Edellä esitettyjen seikkojen perusteella komissio päättelee, että ehdotetun tuen määrä täyttää ehdot, joiden nojalla sen voidaan katsoa soveltuvan yhteismarkkinoille, |
| --- | --- |

(86)

Edellä esitettyjen seikkojen perusteella komissio päättelee, että ehdotetun tuen määrä täyttää ehdot, joiden nojalla sen voidaan katsoa soveltuvan yhteismarkkinoille,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Valtiontuki, jonka Portugali aikoo myöntää Infineon Technologies, Portugal, SA:lle ja jonka määrä on 41 504 299 euroa nettoavustusekvivalenttina, täyttää ehdot, joiden nojalla sen voidaan katsoa soveltuvan yhteismarkkinoille. Tuki, jonka määrä on 41 504 299 euroa nettoavustusekvivalenttina, hyväksytään siis toistaiseksi saatavilla olevien tietojen perusteella.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu Portugalin tasavallalle.

Tehty Brysselissä 16 päivänä maaliskuuta 2004.

Komission puolesta

Mario MONTI

Komission jäsen

---

(1)  EUVL C 235, 1.10.2003, s. 55.

1

(2)  EYVL C 107, 7.4.1998, s. 7.

2

(3)  Ks. alaviite 1.

3

(4)  Tätä tekstiä on osin muokattu, jotta varmistetaan, ettei luottamuksellista tietoa paljasteta; nämä kohdat on kirjoitettu hakasulkuihin ja merkitty tähdellä.

4

(5)  Tätä tekstiä on osin muokattu, jotta varmistetaan, ettei luottamuksellista tietoa paljasteta; nämä kohdat on kirjoitettu hakasulkuihin ja merkitty tähdellä.

5

(6)  Komissio hyväksynyt 26 päivänä heinäkuuta 2000 (8 päivänä elokuuta 2000 päivätty komission kirje SG(2000) D/106085).

6

(7)  Komissio hyväksynyt 8 päivänä syyskuuta 1999 (6 päivänä lokakuuta 1999 päivätty komission kirje SG(1999) D/07974).

7

(8)  Tämä määrä vastaa lainan takaisin maksettavaa osaa, eli 56 414 441 eurosta (lainan kokonaismäärä) on vähennetty 42 310 831 euroa (avustus).

8

(9)  Komissio käytti tätä merkityksellisten tuotemarkkinoiden määritelmää myös asiassa JV.44 Hitachi/Nec, 14–20 kohta (3 päivänä toukokuuta 2000 tehty päätös).

9

(10)  EYVL C 74, 10.3.1998, s. 9.

10

(11)  19 päivänä tammikuuta 2000 päivätty komission kirje SG(2000) D/100638.

11

(12)  Ks. 8 päivänä toukokuuta 2001 tehty komission päätös asiassa Wacker Chemie ja 3 päivänä heinäkuuta 2001 tehty komission päätös asiassa Kronoply.

12

(13)  Riippumattoman tutkimuslaitoksen VLSI Research Inc:n antamat tiedot.

13

(14)  Komission asetus (EY) N:o 708/2003 (EUVL L 102, 24.4.2003, s. 7) väliaikaisen tasoitustullin käyttöönotosta; neuvoston asetus (EY) N:o 1480/2003 (EUVL L 212, 22.8.2003, s. 1) lopullisen tasoitustullin käyttöönotosta.

14

(15)  Lähde: Gartner Dataquest (marraskuu 2003).

15

Lähde

(16)  Neuvoston asetus (EY) N:o 659/1999, annettu 22 päivänä maaliskuuta 1999, Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 88 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä (EYVL L 83, 27.3.1999, s. 1).

16

---

| 12.5.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 120/21 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 120/21

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 20 päivänä lokakuuta 2004,

valtiontuesta, jonka Saksa on myöntänyt Kvaerner Warnow Werftille

(tiedoksiannettu numerolla K(2004) 3921)

(Ainoastaan saksankielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2005/374/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 88 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,

ottaa huomioon sopimuksen Euroopan talousalueesta ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

ottaa huomioon laivanrakennusteollisuudelle myönnettävästä tuesta 21 päivänä joulukuuta 1990 annetun neuvoston direktiivin 90/684/ETY (1), sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 92/68/ETY (2),

on mainittujen artiklojen mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa (3) ja ottanut huomioon nämä huomautukset,

sekä katsoo seuraavaa:

I   MENETTELY

| (1) | Saksan lehdistössä julkaistiin 12 päivänä kesäkuuta 1999 tietoja, joiden mukaan Kvaerner Warnow Werft GmbH (jäljempänä ’KWW’) oli myöntänyt noin 205 miljoonan euron (4) lainan emoyhtiölleen Kvaerner a.s:lle. |
| --- | --- |

(1)

Saksan lehdistössä julkaistiin 12 päivänä kesäkuuta 1999 tietoja, joiden mukaan Kvaerner Warnow Werft GmbH (jäljempänä ’KWW’) oli myöntänyt noin 205 miljoonan euron (4) lainan emoyhtiölleen Kvaerner a.s:lle.

| (2) | Komissio pyysi 16 päivänä kesäkuuta 1999 päivätyllä kirjeellä Saksalta yksityiskohtaisia tietoja siirrettyjen varojen alkuperästä varmistaakseen, että kyseisiin varoihin ei sisältynyt yritykselle vuosina 1993–1995 maksettuun tukeen liittyneitä liikasuorituksia eikä muuta tukea. Tilanteen selkiyttämiseksi Saksan ja KWW:n edustajien kanssa pidettiin 22 päivänä kesäkuuta 1999 kokous Brysselissä. Komissio pyysi Saksalta lisätietoja 23 päivänä kesäkuuta 1999, 12 päivänä heinäkuuta 1999 ja 8 päivänä lokakuuta 1999 päivätyillä kirjeillä. Saksa vastasi komission pyyntöihin 16 päivänä kesäkuuta 1999 ja 30 päivänä syyskuuta 1999 päivätyillä kirjeillä. |
| --- | --- |

(2)

Komissio pyysi 16 päivänä kesäkuuta 1999 päivätyllä kirjeellä Saksalta yksityiskohtaisia tietoja siirrettyjen varojen alkuperästä varmistaakseen, että kyseisiin varoihin ei sisältynyt yritykselle vuosina 1993–1995 maksettuun tukeen liittyneitä liikasuorituksia eikä muuta tukea. Tilanteen selkiyttämiseksi Saksan ja KWW:n edustajien kanssa pidettiin 22 päivänä kesäkuuta 1999 kokous Brysselissä. Komissio pyysi Saksalta lisätietoja 23 päivänä kesäkuuta 1999, 12 päivänä heinäkuuta 1999 ja 8 päivänä lokakuuta 1999 päivätyillä kirjeillä. Saksa vastasi komission pyyntöihin 16 päivänä kesäkuuta 1999 ja 30 päivänä syyskuuta 1999 päivätyillä kirjeillä.

| (3) | Komissio ilmoitti Saksalle 29 päivänä helmikuuta 2000 päivätyllä kirjeellä päätöksestään aloittaa EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely, joka koskee kyseistä tukitoimenpidettä. |
| --- | --- |

(3)

Komissio ilmoitti Saksalle 29 päivänä helmikuuta 2000 päivätyllä kirjeellä päätöksestään aloittaa EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely, joka koskee kyseistä tukitoimenpidettä.

| (4) | Komission päätös menettelyn aloittamisesta on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä
   (5). Komissio pyysi samalla asianomaisia esittämään huomautuksensa kyseisestä toimenpiteestä. Saksan viranomaiset vastasivat tähän pyyntöön 31 päivänä maaliskuuta 2000 päivätyllä kirjeellä. KWW esitti huomautuksia 6 päivänä kesäkuuta 2000 päivätyllä faksilla. |
| --- | --- |

(4)

Komission päätös menettelyn aloittamisesta on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä
   (5). Komissio pyysi samalla asianomaisia esittämään huomautuksensa kyseisestä toimenpiteestä. Saksan viranomaiset vastasivat tähän pyyntöön 31 päivänä maaliskuuta 2000 päivätyllä kirjeellä. KWW esitti huomautuksia 6 päivänä kesäkuuta 2000 päivätyllä faksilla.

| (5) | Komissio toimitti asianomaisilta saamansa huomautukset Saksalle, joka otti kantaa niihin 6 päivänä heinäkuuta 2000 ja 4 päivänä elokuuta 2000 päivätyillä kirjeillä. |
| --- | --- |

(5)

Komissio toimitti asianomaisilta saamansa huomautukset Saksalle, joka otti kantaa niihin 6 päivänä heinäkuuta 2000 ja 4 päivänä elokuuta 2000 päivätyillä kirjeillä.

II   YKSITYISKOHTAINEN KUVAUS TOIMENPITEESTÄ

| (6) | Saksalainen Treuhandanstalt (jäljempänä ’THA’) myi lokakuussa 1992 KWW:n edeltäjän, itäsaksalaisen Neue Warnow Werft GmbH -telakan (jäljempänä ’WW’) norjalaiselle Kvaerner a.s. -konsernille. |
| --- | --- |

(6)

Saksalainen Treuhandanstalt (jäljempänä ’THA’) myi lokakuussa 1992 KWW:n edeltäjän, itäsaksalaisen Neue Warnow Werft GmbH -telakan (jäljempänä ’WW’) norjalaiselle Kvaerner a.s. -konsernille.

| (7) | Neuvosto muutti 20 päivänä heinäkuuta 1992 direktiiviä 90/684/ETY direktiivillä 92/68/ETY sisällyttääkseen siihen itäsaksalaisia telakoita koskevan poikkeuksen yhteisön muihin telakoihin sovellettavista säännöistä, jotta kyseiset telakat voivat toteuttaa kiireellisesti perusteellisen rakenneuudistuksen. Itäsaksalaisille telakoille voitiin poikkeuksen ansiosta myöntää suuria määriä toimintatukea 31 päivään joulukuuta 1993 saakka. |
| --- | --- |

(7)

Neuvosto muutti 20 päivänä heinäkuuta 1992 direktiiviä 90/684/ETY direktiivillä 92/68/ETY sisällyttääkseen siihen itäsaksalaisia telakoita koskevan poikkeuksen yhteisön muihin telakoihin sovellettavista säännöistä, jotta kyseiset telakat voivat toteuttaa kiireellisesti perusteellisen rakenneuudistuksen. Itäsaksalaisille telakoille voitiin poikkeuksen ansiosta myöntää suuria määriä toimintatukea 31 päivään joulukuuta 1993 saakka.

| (8) | Hyväksyessään kyseisen poikkeuksen komissio antoi neuvostolle sitoumuksen, jonka mukaan se käyttäisi seuranta- ja tutkintavaltuuksiaan varmistaakseen, että itäsaksalaisille telakoille myönnettäisiin vain rakenneuudistukseen tarvittava määrä tukea. |
| --- | --- |

(8)

Hyväksyessään kyseisen poikkeuksen komissio antoi neuvostolle sitoumuksen, jonka mukaan se käyttäisi seuranta- ja tutkintavaltuuksiaan varmistaakseen, että itäsaksalaisille telakoille myönnettäisiin vain rakenneuudistukseen tarvittava määrä tukea.

| (9) | Saksa ilmoitti komissiolle 30 päivänä lokakuuta 1992 päivätyllä kirjeellä WW:n yksityistämisestä kauppasopimuksella. Saksa toimitti useissa kirjeissä lisäselvityksiä kauppasopimuksesta, rakenneuudistuksesta ja suunnitelluista tukitoimenpiteistä. |
| --- | --- |

(9)

Saksa ilmoitti komissiolle 30 päivänä lokakuuta 1992 päivätyllä kirjeellä WW:n yksityistämisestä kauppasopimuksella. Saksa toimitti useissa kirjeissä lisäselvityksiä kauppasopimuksesta, rakenneuudistuksesta ja suunnitelluista tukitoimenpiteistä.

| (10) | Kauppasopimuksessa määrättiin, että telakan yksityistämiseksi WW perustaa KWW:n ja siirtää sille tietyn määrän varoja ja velkoja. Rakenneuudistus oli tarkoitus saattaa päätökseen vuoden 1995 loppuun mennessä. |
| --- | --- |

(10)

Kauppasopimuksessa määrättiin, että telakan yksityistämiseksi WW perustaa KWW:n ja siirtää sille tietyn määrän varoja ja velkoja. Rakenneuudistus oli tarkoitus saattaa päätökseen vuoden 1995 loppuun mennessä.

| (11) | Kauppasopimuksen 7 kohdan mukaan THA tukisi yksityistämistä lisätoimenpitein. THA:n osuus määritettiin 1 päivänä lokakuuta 1992 päivätyn väliaikaisen taseen perusteella. Rahoitussuunnitelman mukaan yrityksen oma pääoma olisi noin 53,7 miljoonaa euroa (105 miljoonaa Saksan markkaa). Väliaikaiseen taseeseen olisi sisällytettävä myös erityinen 223,2 miljoonan euron (436,5 miljoonan Saksan markan) varaus, jolla oli tarkoitus rahoittaa kiireellisiä investointeja, ja noin 230,08 miljoonaa euroa (450 miljoonaa Saksan markkaa) niiden tappioiden korvaamiseksi, joita KWW:lle aiheutui rakenneuudistuksen aikana heikentyneen tuottavuuden tai kilpailukyvyn seurauksena (jäljempänä ’tappiokorvaus’). |
| --- | --- |

(11)

Kauppasopimuksen 7 kohdan mukaan THA tukisi yksityistämistä lisätoimenpitein. THA:n osuus määritettiin 1 päivänä lokakuuta 1992 päivätyn väliaikaisen taseen perusteella. Rahoitussuunnitelman mukaan yrityksen oma pääoma olisi noin 53,7 miljoonaa euroa (105 miljoonaa Saksan markkaa). Väliaikaiseen taseeseen olisi sisällytettävä myös erityinen 223,2 miljoonan euron (436,5 miljoonan Saksan markan) varaus, jolla oli tarkoitus rahoittaa kiireellisiä investointeja, ja noin 230,08 miljoonaa euroa (450 miljoonaa Saksan markkaa) niiden tappioiden korvaamiseksi, joita KWW:lle aiheutui rakenneuudistuksen aikana heikentyneen tuottavuuden tai kilpailukyvyn seurauksena (jäljempänä ’tappiokorvaus’).

| (12) | Telakan yksityistämisen ja rakenneuudistuksen mahdollistamiseksi Saksa ehdotti 27 päivänä marraskuuta 1992 päivätyllä kirjeellä yhteensä 720,5 miljoonan euron (1 409,2 miljoonan Saksan markan) tukitoimenpiteitä. |
| --- | --- |

(12)

Telakan yksityistämisen ja rakenneuudistuksen mahdollistamiseksi Saksa ehdotti 27 päivänä marraskuuta 1992 päivätyllä kirjeellä yhteensä 720,5 miljoonan euron (1 409,2 miljoonan Saksan markan) tukitoimenpiteitä.

| (13) | Täyttääkseen direktiivissä 90/684/ETY komissiolle asetetun seurantavelvollisuuden ja ottaakseen huomioon, että toimintatuki voitiin hyväksyä vain 31 päivään joulukuuta 1993 asti, komissio päätti hyväksyä telakan hyväksi toteutettavat tukitoimenpiteet viidessä erässä. Hyväksyttyjen tukien kokonaismäärä oli Saksan marraskuussa 1992 pyytämiä määriä alhaisempi. Ensimmäistä tukierää koskevassa komission päätöksessä hyväksytään seuraavat tuet: | Komission päätös N 692/D/91 – annettu tiedoksi Saksalle 3 päivänä maaliskuuta 1993 päivätyllä kirjeellä (SG (93) D/4052)







  — | 23,3 miljoonan euron (45,5 miljoonan Saksan markan) toimintatuki, josta 6 miljoonaa euroa (11,7 miljoonaa Saksan markkaa) käytetään kattamaan osa 1 päivän heinäkuuta 1990 jälkeen allekirjoitettuihin sopimuksiin liittyvistä tappioista, 3,1 miljoonaa euroa (6,1 miljoonaa Saksan markkaa) Wettbewerbshilfe-tuen rahoittamiseen ja 14,2 miljoonaa euroa (27,75 miljoonaa Saksan markkaa) pääoman lisäykseen, |
| --- | --- | --- | --- |

(13)

Täyttääkseen direktiivissä 90/684/ETY komissiolle asetetun seurantavelvollisuuden ja ottaakseen huomioon, että toimintatuki voitiin hyväksyä vain 31 päivään joulukuuta 1993 asti, komissio päätti hyväksyä telakan hyväksi toteutettavat tukitoimenpiteet viidessä erässä. Hyväksyttyjen tukien kokonaismäärä oli Saksan marraskuussa 1992 pyytämiä määriä alhaisempi. Ensimmäistä tukierää koskevassa komission päätöksessä hyväksytään seuraavat tuet:

Komission päätös N 692/D/91 – annettu tiedoksi Saksalle 3 päivänä maaliskuuta 1993 päivätyllä kirjeellä (SG (93) D/4052)

—

23,3 miljoonan euron (45,5 miljoonan Saksan markan) toimintatuki, josta 6 miljoonaa euroa (11,7 miljoonaa Saksan markkaa) käytetään kattamaan osa 1 päivän heinäkuuta 1990 jälkeen allekirjoitettuihin sopimuksiin liittyvistä tappioista, 3,1 miljoonaa euroa (6,1 miljoonaa Saksan markkaa) Wettbewerbshilfe-tuen rahoittamiseen ja 14,2 miljoonaa euroa (27,75 miljoonaa Saksan markkaa) pääoman lisäykseen,

| — | 42,1 miljoonan euron (82,4 miljoonan Saksan markan) toimintatuki, joka toteutetaan siirtämällä aikaisempia velkoja THA:n vastattavaksi, |
| --- | --- |

—

42,1 miljoonan euron (82,4 miljoonan Saksan markan) toimintatuki, joka toteutetaan siirtämällä aikaisempia velkoja THA:n vastattavaksi,

| — | 65,2 miljoonan euron (127,5 miljoonan Saksan markan) investointituki, |
| --- | --- |

—

65,2 miljoonan euron (127,5 miljoonan Saksan markan) investointituki,

| — | 13,8 miljoonan euron (27,0 miljoonan Saksan markan) sulkemistuki. |
| --- | --- |

—

13,8 miljoonan euron (27,0 miljoonan Saksan markan) sulkemistuki.

Kyseisellä komission päätöksellä hyväksyttiin yhteensä 144,4 miljoonan euron (282,4 miljoonan Saksan markan) valtiontuet.

| (14) | Ennen lisäerien hyväksymistä komissio pyysi Saksalta 2 päivänä huhtikuuta 1993, 12 päivänä heinäkuuta 1993 ja 11 päivänä lokakuuta 1993 päivätyillä kirjeillä lisätietoja rakenneuudistuksen aikana tehtyjen laivanrakennussopimusten perusteella odotettavissa olevista ja jo kertyneistä tappioista sekä suunnitelluista investoinneista. Komissio pyysi 11 päivänä lokakuuta 1993 päivätyllä kirjeellä Saksalta myös selvitystä siitä, miksi niistä 12 laivanrakennussopimuksesta, joille tappiokorvaus ja Wettbewerbshilfe-tuki oli tarkoitettu, kuudesta ensimmäisestä aiheutuviksi ennustettujen tappioiden osuus arvioiduista kokonaistappioista, Wettbewerbshilfe mukaan luettuna, olisi vain 29,4 prosenttia. |
| --- | --- |

(14)

Ennen lisäerien hyväksymistä komissio pyysi Saksalta 2 päivänä huhtikuuta 1993, 12 päivänä heinäkuuta 1993 ja 11 päivänä lokakuuta 1993 päivätyillä kirjeillä lisätietoja rakenneuudistuksen aikana tehtyjen laivanrakennussopimusten perusteella odotettavissa olevista ja jo kertyneistä tappioista sekä suunnitelluista investoinneista. Komissio pyysi 11 päivänä lokakuuta 1993 päivätyllä kirjeellä Saksalta myös selvitystä siitä, miksi niistä 12 laivanrakennussopimuksesta, joille tappiokorvaus ja Wettbewerbshilfe-tuki oli tarkoitettu, kuudesta ensimmäisestä aiheutuviksi ennustettujen tappioiden osuus arvioiduista kokonaistappioista, Wettbewerbshilfe mukaan luettuna, olisi vain 29,4 prosenttia.

| (15) | Saksa ilmoitti komissiolle 28 päivänä toukokuuta 1993 päivätyllä kirjeellä, että 230,08 miljoonan euron (450,0 miljoonan Saksan markan) tappiokorvaus perustui myyjän ja ostajan välisissä neuvotteluissa saavutettuun sovitteluratkaisuun. Saksa huomautti, että KWW vastasi mahdollisiin lisätappioihin liittyvästä riskistä tai vastaavasti hyötyisi mahdollisista lisäsäästöistä. |
| --- | --- |

(15)

Saksa ilmoitti komissiolle 28 päivänä toukokuuta 1993 päivätyllä kirjeellä, että 230,08 miljoonan euron (450,0 miljoonan Saksan markan) tappiokorvaus perustui myyjän ja ostajan välisissä neuvotteluissa saavutettuun sovitteluratkaisuun. Saksa huomautti, että KWW vastasi mahdollisiin lisätappioihin liittyvästä riskistä tai vastaavasti hyötyisi mahdollisista lisäsäästöistä.

| (16) | Saksan viranomaiset ilmoittivat lisäksi, että tappiokorvauksen kattamiseen tarkoitettu 230,08 miljoonan euron (450,0 miljoonan Saksan markan) määrä ei sisällä 17,7 miljoonan euron (34,6 miljoonan Saksan markan) tukea, jolla katetaan THA:lle yksityistämisen yhteydessä siirrettyihin voimassa oleviin roro-aluksia koskeviin sopimuksiin liittyvät tulevat tappiot. Kyseinen määrä ei sisällä myöskään 42,1 miljoonan euron (82,4 miljoonan markan) tukea, joka liittyy aikaisempien velkojen siirtämiseen yksityistämisen yhteydessä THA:n vastattavaksi. |
| --- | --- |

(16)

Saksan viranomaiset ilmoittivat lisäksi, että tappiokorvauksen kattamiseen tarkoitettu 230,08 miljoonan euron (450,0 miljoonan Saksan markan) määrä ei sisällä 17,7 miljoonan euron (34,6 miljoonan Saksan markan) tukea, jolla katetaan THA:lle yksityistämisen yhteydessä siirrettyihin voimassa oleviin roro-aluksia koskeviin sopimuksiin liittyvät tulevat tappiot. Kyseinen määrä ei sisällä myöskään 42,1 miljoonan euron (82,4 miljoonan markan) tukea, joka liittyy aikaisempien velkojen siirtämiseen yksityistämisen yhteydessä THA:n vastattavaksi.

| (17) | Saksa toimitti 16 päivänä marraskuuta 1993 päivätyllä kirjeellä komissiolle KWW:n 29 päivänä lokakuuta 1993 päivätyn kirjeen, jonka mukaan noin 230,08 miljoonan euron (450,0 miljoonan Saksan markan) tappiokorvaus liittyy 12 sopimuksen sijasta 16 laivanrakennussopimukseen. Kirjeessä ilmoitettiin, että tappiot näyttivät jonkin verran aiemmin arvioitua suuremmilta. |
| --- | --- |

(17)

Saksa toimitti 16 päivänä marraskuuta 1993 päivätyllä kirjeellä komissiolle KWW:n 29 päivänä lokakuuta 1993 päivätyn kirjeen, jonka mukaan noin 230,08 miljoonan euron (450,0 miljoonan Saksan markan) tappiokorvaus liittyy 12 sopimuksen sijasta 16 laivanrakennussopimukseen. Kirjeessä ilmoitettiin, että tappiot näyttivät jonkin verran aiemmin arvioitua suuremmilta.

| (18) | Komissio hyväksyi vuoden 1993 lopulla toisen tukierän: | Komission päätös N 692/J/91 – annettu tiedoksi Saksalle 17 päivänä tammikuuta 1994 päivätyllä kirjeellä (SG (94) D/567)







  — | 315,5 miljoonan euron (617,1 miljoonan Saksan markan) toimintatuki, josta 58,0 miljoonaa euroa (113,5 miljoonaa Saksan markkaa) maksettaisiin käteisenä ja joka jakautuisi 34,2 miljoonan euron (66,9 miljoonan Saksan markan) Wettbewerbshilfe-tukeen ja 1 päivän heinäkuuta 1990 jälkeen allekirjoitettuihin sopimuksiin liittyvien tappioiden osittaiseen kattamiseen tarkoitettuun 23,8 miljoonan euron (46,6 miljoonan Saksan markan) tukeen, |
| --- | --- | --- | --- |

(18)

Komissio hyväksyi vuoden 1993 lopulla toisen tukierän:

Komission päätös N 692/J/91 – annettu tiedoksi Saksalle 17 päivänä tammikuuta 1994 päivätyllä kirjeellä (SG (94) D/567)

—

315,5 miljoonan euron (617,1 miljoonan Saksan markan) toimintatuki, josta 58,0 miljoonaa euroa (113,5 miljoonaa Saksan markkaa) maksettaisiin käteisenä ja joka jakautuisi 34,2 miljoonan euron (66,9 miljoonan Saksan markan) Wettbewerbshilfe-tukeen ja 1 päivän heinäkuuta 1990 jälkeen allekirjoitettuihin sopimuksiin liittyvien tappioiden osittaiseen kattamiseen tarkoitettuun 23,8 miljoonan euron (46,6 miljoonan Saksan markan) tukeen,

| — | päätöksessä ilmoitetaan, että 315,5 miljoonan euron (617,1 miljoonan Saksan markan) toimintatuki vastaa määrää, joka kyseiselle telakalle voidaan enintään maksaa 31 päivään joulukuuta 1993 mennessä allekirjoitettuihin laivanrakennussopimuksiin liittyvänä toimintatukena. |
| --- | --- |

—

päätöksessä ilmoitetaan, että 315,5 miljoonan euron (617,1 miljoonan Saksan markan) toimintatuki vastaa määrää, joka kyseiselle telakalle voidaan enintään maksaa 31 päivään joulukuuta 1993 mennessä allekirjoitettuihin laivanrakennussopimuksiin liittyvänä toimintatukena.

| (19) | Kolme viimeistä tukierää hyväksyttiin seuraavilla komission päätöksillä: | Komission päätös N 1/95 – annettu tiedoksi Saksalle 20 päivänä helmikuuta 1995 päivätyllä kirjeellä (SG (95) D/1818)







  — | 115,3 miljoonan euron (225,5 miljoonan Saksan markan) investointituki, josta 10,2 miljoonaa euroa (20,0 miljoonaa Saksan markkaa) suoritettiin muuna kuin käteismaksuna. |
| --- | --- | --- | --- |

(19)

Kolme viimeistä tukierää hyväksyttiin seuraavilla komission päätöksillä:

Komission päätös N 1/95 – annettu tiedoksi Saksalle 20 päivänä helmikuuta 1995 päivätyllä kirjeellä (SG (95) D/1818)

—

115,3 miljoonan euron (225,5 miljoonan Saksan markan) investointituki, josta 10,2 miljoonaa euroa (20,0 miljoonaa Saksan markkaa) suoritettiin muuna kuin käteismaksuna.

| | Komission päätös N 637/95 – annettu tiedoksi Saksalle 18 päivänä lokakuuta 1995 päivätyllä kirjeellä (SG (95) D/12821)







  — | 34,2 miljoonan euron (66,9 miljoonan Saksan markan) investointituki. |
| --- | --- | --- |

Komission päätös N 637/95 – annettu tiedoksi Saksalle 18 päivänä lokakuuta 1995 päivätyllä kirjeellä (SG (95) D/12821)

—

34,2 miljoonan euron (66,9 miljoonan Saksan markan) investointituki.

| | Komission päätös N 797/95 – annettu tiedoksi Saksalle 11 päivänä joulukuuta 1995 päivätyllä kirjeellä (SG (95) D/15969)







  — | 29,6 miljoonan euron (58,0 miljoonan Saksan markan) investointituki. |
| --- | --- | --- |

Komission päätös N 797/95 – annettu tiedoksi Saksalle 11 päivänä joulukuuta 1995 päivätyllä kirjeellä (SG (95) D/15969)

—

29,6 miljoonan euron (58,0 miljoonan Saksan markan) investointituki.

| (20) | Näillä päätöksillä hyväksytty tuki jakautui noin 380,9 miljoonan euron (745,0 miljoonan Saksan markan) toimintatukeen (josta Wettbewerbshilfe-tuen osuus oli 37,3 miljoonaa euroa (73,0 miljoonaa Saksan markkaa = 66,9 miljoonaa + 6,1 miljoonaa Saksan markkaa), 1 päivän heinäkuuta 1990 jälkeen allekirjoitettuihin sopimuksiin liittyvät tappiot osittain kattavan tuen osuus 23,8 miljoonaa euroa (46,6 miljoonaa Saksan markkaa) ja aiemmista veloista vapauttamiseen tarkoitetun tuen osuus 42,1 miljoonaa euroa (82,4 miljoonaa Saksan markkaa)), 242,8 miljoonan euron (474,9 miljoonan Saksan markan) investointitukeen ja 13,8 miljoonan euron (27 miljoonan Saksan markan) sulkemistukeen. Tuen kokonaismäärä oli siten noin 637,5 miljoonaa euroa (1 246,9 miljoonaa Saksan markkaa). |
| --- | --- |

(20)

Näillä päätöksillä hyväksytty tuki jakautui noin 380,9 miljoonan euron (745,0 miljoonan Saksan markan) toimintatukeen (josta Wettbewerbshilfe-tuen osuus oli 37,3 miljoonaa euroa (73,0 miljoonaa Saksan markkaa = 66,9 miljoonaa + 6,1 miljoonaa Saksan markkaa), 1 päivän heinäkuuta 1990 jälkeen allekirjoitettuihin sopimuksiin liittyvät tappiot osittain kattavan tuen osuus 23,8 miljoonaa euroa (46,6 miljoonaa Saksan markkaa) ja aiemmista veloista vapauttamiseen tarkoitetun tuen osuus 42,1 miljoonaa euroa (82,4 miljoonaa Saksan markkaa)), 242,8 miljoonan euron (474,9 miljoonan Saksan markan) investointitukeen ja 13,8 miljoonan euron (27 miljoonan Saksan markan) sulkemistukeen. Tuen kokonaismäärä oli siten noin 637,5 miljoonaa euroa (1 246,9 miljoonaa Saksan markkaa).

| (21) | Kaikissa eri tukierien hyväksymisestä tehdyissä komission päätöksissä muistutetaan, että kun direktiiviä 90/684/ETY muutettiin lisäämällä siihen edellä mainittu poikkeus, komissio antoi neuvostolle sitoumuksen, jonka mukaan se käyttäisi seuranta- ja tutkintavaltuuksiaan varmistaakseen, että itäsaksalaiset telakat saisivat vain rakenneuudistuksen kannalta välttämätöntä tukea. |
| --- | --- |

(21)

Kaikissa eri tukierien hyväksymisestä tehdyissä komission päätöksissä muistutetaan, että kun direktiiviä 90/684/ETY muutettiin lisäämällä siihen edellä mainittu poikkeus, komissio antoi neuvostolle sitoumuksen, jonka mukaan se käyttäisi seuranta- ja tutkintavaltuuksiaan varmistaakseen, että itäsaksalaiset telakat saisivat vain rakenneuudistuksen kannalta välttämätöntä tukea.

| (22) | Komissio korosti voivansa sitoumuksensa vuoksi hyväksyä tuen myöntämisen vain siinä tapauksessa, että se, että tuki on välttämätöntä rakenneuudistuksen toteuttamisen kannalta, on osoitettu selkeästi ja kaikki kyseisessä neuvoston direktiivissä tuen hyväksymiselle asetetut edellytykset täyttyvät. |
| --- | --- |

(22)

Komissio korosti voivansa sitoumuksensa vuoksi hyväksyä tuen myöntämisen vain siinä tapauksessa, että se, että tuki on välttämätöntä rakenneuudistuksen toteuttamisen kannalta, on osoitettu selkeästi ja kaikki kyseisessä neuvoston direktiivissä tuen hyväksymiselle asetetut edellytykset täyttyvät.

| (23) | Saksaa muistutetaan kussakin komission päätöksessä siitä, että lisäerien asettamiseksi käyttöön direktiivin 92/68/ETY nojalla suunnitellusta kokonaistuesta Saksan viranomaisten olisi toimitettava komissiolle seuraavat tiedot:






  a) | komissiota tyydyttävä näyttö siitä, että tuki on edelleen välttämätöntä; |
| --- | --- | --- |

(23)

Saksaa muistutetaan kussakin komission päätöksessä siitä, että lisäerien asettamiseksi käyttöön direktiivin 92/68/ETY nojalla suunnitellusta kokonaistuesta Saksan viranomaisten olisi toimitettava komissiolle seuraavat tiedot:

a)

komissiota tyydyttävä näyttö siitä, että tuki on edelleen välttämätöntä;

| b) | komissiota tyydyttävä näyttö siitä, että investoinnit toteutetaan komissiolle toimitetun investointisuunnitelman mukaan ja että laivanrakennuskapasiteettia rajoitetaan vaatimusten mukaisesti; |
| --- | --- |

b)

komissiota tyydyttävä näyttö siitä, että investoinnit toteutetaan komissiolle toimitetun investointisuunnitelman mukaan ja että laivanrakennuskapasiteettia rajoitetaan vaatimusten mukaisesti;

| c) | kertomukset, joista ilmenee riittävän selkeästi, että tukea ei siirry missään muodossa muille telakoille (tuen käyttöä koskevat kertomukset); kertomusten laatijan oli oltava riippumaton tilintarkastaja; velvollisuus antaa kertomuksia komissiolle päättyi rakenneuudistusjakson päätyttyä vuonna 1995. |
| --- | --- |

c)

kertomukset, joista ilmenee riittävän selkeästi, että tukea ei siirry missään muodossa muille telakoille (tuen käyttöä koskevat kertomukset); kertomusten laatijan oli oltava riippumaton tilintarkastaja; velvollisuus antaa kertomuksia komissiolle päättyi rakenneuudistusjakson päätyttyä vuonna 1995.

| (24) | Viimeinen vuoden 1995 lopussa päättynyttä jaksoa koskeva kertomus tuen käytöstä toimitettiin komissiolle 9 päivänä heinäkuuta 1996 päivätyllä kirjeellä. Kertomuksen mukaan laivanrakennussopimuksista vuoden 1995 loppuun mennessä aiheutuneiden tappioiden kokonaismäärä oli noin 230,08 miljoonaa euroa (450 miljoonaa Saksan markkaa) (Wettbewerbshilfe-tukea ei ole otettu huomioon kyseisessä laskelmassa). Saksan viranomaisten mukaan lopullisten tappioiden määrää ei voitu laskea vielä kertomuksen laatimisen aikaan, sillä osa aluksista oli vielä toimittamatta ja rahtaustoimintaan liittyvistä takuista aiheutuvat taloudelliset riskit olivat edelleen olemassa. |
| --- | --- |

(24)

Viimeinen vuoden 1995 lopussa päättynyttä jaksoa koskeva kertomus tuen käytöstä toimitettiin komissiolle 9 päivänä heinäkuuta 1996 päivätyllä kirjeellä. Kertomuksen mukaan laivanrakennussopimuksista vuoden 1995 loppuun mennessä aiheutuneiden tappioiden kokonaismäärä oli noin 230,08 miljoonaa euroa (450 miljoonaa Saksan markkaa) (Wettbewerbshilfe-tukea ei ole otettu huomioon kyseisessä laskelmassa). Saksan viranomaisten mukaan lopullisten tappioiden määrää ei voitu laskea vielä kertomuksen laatimisen aikaan, sillä osa aluksista oli vielä toimittamatta ja rahtaustoimintaan liittyvistä takuista aiheutuvat taloudelliset riskit olivat edelleen olemassa.

| (25) | Komissio sai vasta 16 päivänä kesäkuuta 1999 esittämänsä pyynnön jälkeen 18 päivänä kesäkuuta 1999 kaikki tilintarkastajien varmentamat KWW:n vuosikertomukset vuosilta 1992–1997 ja alustavan tilinpäätöksen vuodelta 1998. Saksa lähetti komissiolle 30 päivänä kesäkuuta 1999 (25 päivänä huhtikuuta 1997 päivätyn) KWW:n tilintarkastajan kirjeen, jonka aiheena oli rakenneuudistustuen todellinen käyttö vuoden 1996 loppuun mennessä. Kirjeen mukaan kyseisistä laivanrakennussopimuksista vuoden 1995 loppuun mennessä aiheutuneet todelliset tappiot, joista ei ole vähennetty Wettbewerbshilfe-tukea, olivat noin 178 miljoonaa euroa (348,095 miljoonaa Saksan markkaa). Vuonna 1996 kertyneiden noin 23,1 miljoonan euron (45,121 Saksan markan) lisätappioiden seurauksena vuoden 1996 loppuun mennessä aiheutuneet todelliset kokonaistappiot olivat 201,05 miljoonaa euroa (393,216 miljoonaa Saksan markkaa). |
| --- | --- |

(25)

Komissio sai vasta 16 päivänä kesäkuuta 1999 esittämänsä pyynnön jälkeen 18 päivänä kesäkuuta 1999 kaikki tilintarkastajien varmentamat KWW:n vuosikertomukset vuosilta 1992–1997 ja alustavan tilinpäätöksen vuodelta 1998. Saksa lähetti komissiolle 30 päivänä kesäkuuta 1999 (25 päivänä huhtikuuta 1997 päivätyn) KWW:n tilintarkastajan kirjeen, jonka aiheena oli rakenneuudistustuen todellinen käyttö vuoden 1996 loppuun mennessä. Kirjeen mukaan kyseisistä laivanrakennussopimuksista vuoden 1995 loppuun mennessä aiheutuneet todelliset tappiot, joista ei ole vähennetty Wettbewerbshilfe-tukea, olivat noin 178 miljoonaa euroa (348,095 miljoonaa Saksan markkaa). Vuonna 1996 kertyneiden noin 23,1 miljoonan euron (45,121 Saksan markan) lisätappioiden seurauksena vuoden 1996 loppuun mennessä aiheutuneet todelliset kokonaistappiot olivat 201,05 miljoonaa euroa (393,216 miljoonaa Saksan markkaa).

| (26) | Koska ilmeni, että todelliset tappiot olivat odotettua pienemmät (262 miljoonaa euroa (512,5 miljoonaa Saksan markkaa) 31,9 miljoonan euron (62,5 miljoonan Saksan markan) Wettbewerbshilfe mukaan luettuna), komissio pyysi 23 päivänä kesäkuuta 1999 päivätyllä kirjeellä Saksalta selvitystä KWW:n emoyhtiölleen siirtämistä 204,5 miljoonan euron (400 miljoonan Saksan markan) varoista. |
| --- | --- |

(26)

Koska ilmeni, että todelliset tappiot olivat odotettua pienemmät (262 miljoonaa euroa (512,5 miljoonaa Saksan markkaa) 31,9 miljoonan euron (62,5 miljoonan Saksan markan) Wettbewerbshilfe mukaan luettuna), komissio pyysi 23 päivänä kesäkuuta 1999 päivätyllä kirjeellä Saksalta selvitystä KWW:n emoyhtiölleen siirtämistä 204,5 miljoonan euron (400 miljoonan Saksan markan) varoista.

| (27) | Saksan komissiolle 30 päivänä kesäkuuta 1999 päivätyllä kirjeellä antaman vastauksen mukaan se ei perinyt erotusta takaisin KWW:ltä. Saksa ilmoitti lisäksi, että koska tappiokorvaus myönnettiin ja hyväksyttiin kertakorvauksena, KWW voi pitää mahdollisen erotuksen. |
| --- | --- |

(27)

Saksan komissiolle 30 päivänä kesäkuuta 1999 päivätyllä kirjeellä antaman vastauksen mukaan se ei perinyt erotusta takaisin KWW:ltä. Saksa ilmoitti lisäksi, että koska tappiokorvaus myönnettiin ja hyväksyttiin kertakorvauksena, KWW voi pitää mahdollisen erotuksen.

| (28) | Muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevassa komission päätöksessä KWW:n todetaan saaneen tappioidensa korvaamiseen 262 miljoonaa euroa (512,5 miljoonaa Saksan markkaa) toimintatukea (32 miljoonan euron (62,5 miljoonan Saksan markan) Wettbewerbshilfe-tuki mukaan luettuna), vaikka sen todelliset tappiot olivat vain 201,05 miljoonaa euroa (393,216 miljoonaa Saksan markkaa). KWW:lle oli tämän perusteella maksettu noin 61 miljoonaa euroa (119,284 miljoonaa Saksan markkaa) liikaa toimintatukea tappioiden korvaamiseen. Tämä rikkoi komission päätösten säännöstä, jonka mukaan itäsaksalaiset telakat voivat saada vain rakenneuudistukseensa tarvittavan määrän tukea. Komissio totesi myös, että kaikissa tuen myöntämispäätöksissä ilmoitetaan nimenomaisesti, että komissio käyttää tutkinta- ja seurantavaltuuksiaan varmistaakseen, että telakat saavat vain rakenneuudistukseen tarvittavan määrän tukea. Tästä seuraa, että koska telakat voivat tuen hyväksymisestä tehtyjen komission päätösten mukaisesti saada vain rakenneuudistukseensa tarvittavaa tukea ja komissio oli sitoutunut seuraamaan tämän säännöksen noudattamista, vain todelliset tappiot kattava korvaus voidaan katsoa tuen myöntämisestä tehtyjen komission päätösten mukaiseksi. |
| --- | --- |

(28)

Muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevassa komission päätöksessä KWW:n todetaan saaneen tappioidensa korvaamiseen 262 miljoonaa euroa (512,5 miljoonaa Saksan markkaa) toimintatukea (32 miljoonan euron (62,5 miljoonan Saksan markan) Wettbewerbshilfe-tuki mukaan luettuna), vaikka sen todelliset tappiot olivat vain 201,05 miljoonaa euroa (393,216 miljoonaa Saksan markkaa). KWW:lle oli tämän perusteella maksettu noin 61 miljoonaa euroa (119,284 miljoonaa Saksan markkaa) liikaa toimintatukea tappioiden korvaamiseen. Tämä rikkoi komission päätösten säännöstä, jonka mukaan itäsaksalaiset telakat voivat saada vain rakenneuudistukseensa tarvittavan määrän tukea. Komissio totesi myös, että kaikissa tuen myöntämispäätöksissä ilmoitetaan nimenomaisesti, että komissio käyttää tutkinta- ja seurantavaltuuksiaan varmistaakseen, että telakat saavat vain rakenneuudistukseen tarvittavan määrän tukea. Tästä seuraa, että koska telakat voivat tuen hyväksymisestä tehtyjen komission päätösten mukaisesti saada vain rakenneuudistukseensa tarvittavaa tukea ja komissio oli sitoutunut seuraamaan tämän säännöksen noudattamista, vain todelliset tappiot kattava korvaus voidaan katsoa tuen myöntämisestä tehtyjen komission päätösten mukaiseksi.

| (29) | Komissio epäili sen vuoksi, soveltuiko noin 61 miljoonan euron (119,284 miljoonan Saksan markan) toimintatuki yhteismarkkinoille. |
| --- | --- |

(29)

Komissio epäili sen vuoksi, soveltuiko noin 61 miljoonan euron (119,284 miljoonan Saksan markan) toimintatuki yhteismarkkinoille.

III   ASIANOMAISTEN HUOMAUTUKSET

| (30) | Komissio sai 9 ja 13 päivänä kesäkuuta 2000 päivätyillä kirjeillä huomautuksia Tanskan laivanrakennusliitolta (Foreningen av Jernskibs- og Maskinbyggerier i Danmark – Skibsvaerftsforeningen). Myös Tanskan teollisuuden keskusliitto (Dansk Industri) esitti huomautuksia 9 päivänä kesäkuuta ja 28 päivänä kesäkuuta 2000 päivätyillä kirjeillä. KWW esitti huomautuksia 6 päivänä kesäkuuta 2000. |
| --- | --- |

(30)

Komissio sai 9 ja 13 päivänä kesäkuuta 2000 päivätyillä kirjeillä huomautuksia Tanskan laivanrakennusliitolta (Foreningen av Jernskibs- og Maskinbyggerier i Danmark – Skibsvaerftsforeningen). Myös Tanskan teollisuuden keskusliitto (Dansk Industri) esitti huomautuksia 9 päivänä kesäkuuta ja 28 päivänä kesäkuuta 2000 päivätyillä kirjeillä. KWW esitti huomautuksia 6 päivänä kesäkuuta 2000.

| (31) | Tanskan laivanrakennusliitto muistuttaa, kuinka tärkeää on, että komissio seuraa jatkuvasti voimassa olevien sääntöjen noudattamista. Tanskassa on jouduttu vuodesta 1992 sulkemaan monia telakoita tai irtisanomaan niiden henkilöstöä ja alan työpaikkojen lukumäärä on puolittunut. Myös telakoiden alihankkijat ja tavarantoimittajat ovat menettäneet huomattavan määrän työpaikkoja. Muiden jäsenvaltioiden laivanrakennusteollisuudelle tuesta aiheutuvien kielteisten vaikutusten rajoittaminen on sen vuoksi edelleen tärkeää. Tuen arvioinnille ja myöntämisedellytyksille ei tästä syystä voida nyt asettaa vähemmän ankaria vaatimuksia kuin vuosina 1992–1994. |
| --- | --- |

(31)

Tanskan laivanrakennusliitto muistuttaa, kuinka tärkeää on, että komissio seuraa jatkuvasti voimassa olevien sääntöjen noudattamista. Tanskassa on jouduttu vuodesta 1992 sulkemaan monia telakoita tai irtisanomaan niiden henkilöstöä ja alan työpaikkojen lukumäärä on puolittunut. Myös telakoiden alihankkijat ja tavarantoimittajat ovat menettäneet huomattavan määrän työpaikkoja. Muiden jäsenvaltioiden laivanrakennusteollisuudelle tuesta aiheutuvien kielteisten vaikutusten rajoittaminen on sen vuoksi edelleen tärkeää. Tuen arvioinnille ja myöntämisedellytyksille ei tästä syystä voida nyt asettaa vähemmän ankaria vaatimuksia kuin vuosina 1992–1994.

| (32) | Direktiiviin 92/68/ETY liittyvät valmisteluasiakirjat osoittavat komission esittäneen neuvostolle erittäin yksityiskohtaisen analyysin tuen tarpeellisuudesta. Kuten muidenkin tukien tapauksessa, telakkatuki jaoteltiin aiempiin velkoihin, uuteen pääomaan ja tappiokorvaukseen. Vaikka neuvosto vahvisti eri tukiosien kokonaismäärälle enimmäismäärän, se ei määrittänyt kullekin telakalle maksettavien tukien määrää. Aiempiin velkoihin ja uuteen pääomaan liittyvät tukimäärät olivat kiistattomia. Tappiokorvauksena myönnettävän tuen osalta keskusteltiin kuitenkin määrästä, jonka komissio vahvistaisi tietyissä rajoissa. Vahvistaessaan kyseisen määrän komission olisi luonnollisesti varmistettava, että tukea käytetään vain määrättyyn tarkoitukseen. Komission oli myös varmistettava jälkiseurannalla, että tukimäärät oli todellakin käytetty kyseisiin tarkoituksiin. Nämä edellytykset vahvistettiin neuvostossa kesä-heinäkuussa 1992 myös Saksan edustajien läsnäollessa. Saksa ei sen vuoksi voi vedota muihin, sisällöltään mahdollisesti erilaisiin sopimuksiin, joita se teki myöhemmin telakan ostajan kanssa. |
| --- | --- |

(32)

Direktiiviin 92/68/ETY liittyvät valmisteluasiakirjat osoittavat komission esittäneen neuvostolle erittäin yksityiskohtaisen analyysin tuen tarpeellisuudesta. Kuten muidenkin tukien tapauksessa, telakkatuki jaoteltiin aiempiin velkoihin, uuteen pääomaan ja tappiokorvaukseen. Vaikka neuvosto vahvisti eri tukiosien kokonaismäärälle enimmäismäärän, se ei määrittänyt kullekin telakalle maksettavien tukien määrää. Aiempiin velkoihin ja uuteen pääomaan liittyvät tukimäärät olivat kiistattomia. Tappiokorvauksena myönnettävän tuen osalta keskusteltiin kuitenkin määrästä, jonka komissio vahvistaisi tietyissä rajoissa. Vahvistaessaan kyseisen määrän komission olisi luonnollisesti varmistettava, että tukea käytetään vain määrättyyn tarkoitukseen. Komission oli myös varmistettava jälkiseurannalla, että tukimäärät oli todellakin käytetty kyseisiin tarkoituksiin. Nämä edellytykset vahvistettiin neuvostossa kesä-heinäkuussa 1992 myös Saksan edustajien läsnäollessa. Saksa ei sen vuoksi voi vedota muihin, sisällöltään mahdollisesti erilaisiin sopimuksiin, joita se teki myöhemmin telakan ostajan kanssa.

| (33) | Tuen käyttöä koskevilla kertomuksilla pyrittiin välttämään se, että kolmannet voisivat hyötyä kyseisestä tuesta. Jos kyseinen tuki olisi myönnetty ottamatta huomioon tuensaajalle aiheutuneita kustannuksia, tuen käyttöä koskevia kertomuksia ei olisi tarvittu estämään liiallisen tuen siirtämistä valtiontukea saavan yrityksen omistajille. |
| --- | --- |

(33)

Tuen käyttöä koskevilla kertomuksilla pyrittiin välttämään se, että kolmannet voisivat hyötyä kyseisestä tuesta. Jos kyseinen tuki olisi myönnetty ottamatta huomioon tuensaajalle aiheutuneita kustannuksia, tuen käyttöä koskevia kertomuksia ei olisi tarvittu estämään liiallisen tuen siirtämistä valtiontukea saavan yrityksen omistajille.

| (34) | Tappioiden korvaamiseen myönnettyä 262 miljoonan euron (512,5 miljoonan Saksan markan) tukea ei itse asiassa käytetty kokonaisuudessaan tähän tarkoitukseen. Tämä on looginen seuraus siitä, että todelliset tappiot jäivät kyseistä tukimäärää pienemmiksi. Tukea on sen vuoksi täytynyt käyttää muihin tarkoituksiin. Vaikka komissio ei ole selvittänyt, mitä kyseisille tukimäärille on tapahtunut, lainan myöntäminen emoyhtiölle viittaa siihen, että tuki on hyödyttänyt osittain myös emoyhtiötä. Neuvoston vahvistamien edellytysten mukaan komission olisi pitänyt estää tämä. Määrä, jota ei käytetty tappioiden korvaamiseen ja jota ei olisi saanut siirtää emoyhtiölle, on katsottava uuden pääoman lisäykseksi, ja pääoman lisäykseen käytettiin sen vuoksi todellisuudessa neuvoston tähän tarkoitukseen hyväksymää määrää suurempi määrä varoja. Tuen käyttö on tästä syystä ristiriidassa sekä komission määrittämien edellytysten että direktiivin 92/68/ETY kanssa. |
| --- | --- |

(34)

Tappioiden korvaamiseen myönnettyä 262 miljoonan euron (512,5 miljoonan Saksan markan) tukea ei itse asiassa käytetty kokonaisuudessaan tähän tarkoitukseen. Tämä on looginen seuraus siitä, että todelliset tappiot jäivät kyseistä tukimäärää pienemmiksi. Tukea on sen vuoksi täytynyt käyttää muihin tarkoituksiin. Vaikka komissio ei ole selvittänyt, mitä kyseisille tukimäärille on tapahtunut, lainan myöntäminen emoyhtiölle viittaa siihen, että tuki on hyödyttänyt osittain myös emoyhtiötä. Neuvoston vahvistamien edellytysten mukaan komission olisi pitänyt estää tämä. Määrä, jota ei käytetty tappioiden korvaamiseen ja jota ei olisi saanut siirtää emoyhtiölle, on katsottava uuden pääoman lisäykseksi, ja pääoman lisäykseen käytettiin sen vuoksi todellisuudessa neuvoston tähän tarkoitukseen hyväksymää määrää suurempi määrä varoja. Tuen käyttö on tästä syystä ristiriidassa sekä komission määrittämien edellytysten että direktiivin 92/68/ETY kanssa.

| (35) | Tanskan laivanrakennusliitto päättelee saatavilla olevien tietojen perusteella, että KWW sai sen todelliset tappiot ylittävän määrän tukea. Neuvosto ja komissio eivät ilmeisesti missään vaiheessa hyväksyneet sitä, että tappioiden korvaamiseen myönnettäisiin todellisia tappioita suurempi määrä toimintatukea. |
| --- | --- |

(35)

Tanskan laivanrakennusliitto päättelee saatavilla olevien tietojen perusteella, että KWW sai sen todelliset tappiot ylittävän määrän tukea. Neuvosto ja komissio eivät ilmeisesti missään vaiheessa hyväksyneet sitä, että tappioiden korvaamiseen myönnettäisiin todellisia tappioita suurempi määrä toimintatukea.

| (36) | Tanskan laivanrakennusliitto katsoo lisäksi, että jos komissio hyväksyy avustuksia ministerineuvoston vahvistamissa rajoissa siten, että avustusten saajille taataan tietty avustussumma tietyin edellytyksin, hyväksyntää ei voida peruuttaa myöhemmässä vaiheessa, jos edellytykset täyttyvät, vaikka komissio muuttaisikin näkemystään aiemmasta tulkinnasta. Komissio ja jäsenvaltiot eivät toisaalta voi perustellusti hyväksyä tukea, jonka määrä ylittää ministerineuvoston hyväksymän tai perustamissopimuksen mukaisen määrän, vaikka tuensaaja olisikin toiminut hyvässä uskossa. |
| --- | --- |

(36)

Tanskan laivanrakennusliitto katsoo lisäksi, että jos komissio hyväksyy avustuksia ministerineuvoston vahvistamissa rajoissa siten, että avustusten saajille taataan tietty avustussumma tietyin edellytyksin, hyväksyntää ei voida peruuttaa myöhemmässä vaiheessa, jos edellytykset täyttyvät, vaikka komissio muuttaisikin näkemystään aiemmasta tulkinnasta. Komissio ja jäsenvaltiot eivät toisaalta voi perustellusti hyväksyä tukea, jonka määrä ylittää ministerineuvoston hyväksymän tai perustamissopimuksen mukaisen määrän, vaikka tuensaaja olisikin toiminut hyvässä uskossa.

| (37) | Tanskan teollisuuden keskusliiton mukaan yhteisön velvollisuutena on varmistaa, että komissio valvoo hyväksymänsä valtiontuen käyttöä. Tanskan laivanrakennusteollisuus on kärsinyt 1990-luvun alusta monien telakoiden sulkemisesta ja alan työpaikkojen määrän huomattavasta laskusta. Euroopan laivanrakennusteollisuus ja sen alihankkijat reagoivat herkästi markkinainterventioihin, ennen kaikkea valtiontukeen. |
| --- | --- |

(37)

Tanskan teollisuuden keskusliiton mukaan yhteisön velvollisuutena on varmistaa, että komissio valvoo hyväksymänsä valtiontuen käyttöä. Tanskan laivanrakennusteollisuus on kärsinyt 1990-luvun alusta monien telakoiden sulkemisesta ja alan työpaikkojen määrän huomattavasta laskusta. Euroopan laivanrakennusteollisuus ja sen alihankkijat reagoivat herkästi markkinainterventioihin, ennen kaikkea valtiontukeen.

| (38) | Jos KWW käyttää tarkasteltavana olevassa tapauksessa todellisten tappioidensa ja sille luvatun tappiokorvauksen välistä erotusta muihin tarkoituksiin kuin varsinaiseen rakenneuudistukseensa, kyseinen määrä vaikuttaa toimintatuen tavoin ja heikentää siten jo ennestään vaikeita kilpailuolosuhteita eurooppalaisten telakoiden välillä. |
| --- | --- |

(38)

Jos KWW käyttää tarkasteltavana olevassa tapauksessa todellisten tappioidensa ja sille luvatun tappiokorvauksen välistä erotusta muihin tarkoituksiin kuin varsinaiseen rakenneuudistukseensa, kyseinen määrä vaikuttaa toimintatuen tavoin ja heikentää siten jo ennestään vaikeita kilpailuolosuhteita eurooppalaisten telakoiden välillä.

| (39) | Tanskan teollisuuden keskusliiton mukaan se, että tuensaaja voi vaatia tappiokorvausta, vaikka sen tappiot jäisivät luvatun korvauksen enimmäismäärää pienemmiksi, rikkoo yhteisön oikeuden yleisperiaatteita. Keskusliitto ei kuitenkaan ole tietoinen siitä, hyväksyttiinkö tällainen käyttö julkaisemattomassa pöytäkirjassa tai vastaavassa asiakirjassa, kun direktiivi 92/68/ETY hyväksyttiin. |
| --- | --- |

(39)

Tanskan teollisuuden keskusliiton mukaan se, että tuensaaja voi vaatia tappiokorvausta, vaikka sen tappiot jäisivät luvatun korvauksen enimmäismäärää pienemmiksi, rikkoo yhteisön oikeuden yleisperiaatteita. Keskusliitto ei kuitenkaan ole tietoinen siitä, hyväksyttiinkö tällainen käyttö julkaisemattomassa pöytäkirjassa tai vastaavassa asiakirjassa, kun direktiivi 92/68/ETY hyväksyttiin.

| (40) | Tanskan teollisuuden keskusliitto toteaa tuensaajan katsovan, että hyväksyessään rakenneuudistustuen komissio hyväksyi koko yksityistämissuunnitelman ja samalla myös periaatteen, jonka mukaan rakenneuudistustuen käytölle ei ollut asetettu ehtoja. Teollisuuden keskusliitto katsoo tämän vuoksi, että tukea, jonka komissio on hyväksynyt neuvostolta saamansa toimivallan ja EY:n perustamissopimuksen määräysten mukaan, ei voida muuttaa sen jälkeen, kun komissio on hyväksynyt tukitoimenpiteen, vaikka komissio muuttaisi myöhemmin kantaansa. Tukitoimenpiteen hyväksyminen sitoo komissiota. Tuensaajilla ei kuitenkaan ole tukitoimenpiteen hyväksymiseen perustuvia oikeuksia, jos komissio tai jäsenvaltio on rikkonut neuvoston vahvistamia tai perustamissopimukseen sisältyviä määräyksiä, edes siinä tapauksessa, että ne toimivat hyvässä uskossa. |
| --- | --- |

(40)

Tanskan teollisuuden keskusliitto toteaa tuensaajan katsovan, että hyväksyessään rakenneuudistustuen komissio hyväksyi koko yksityistämissuunnitelman ja samalla myös periaatteen, jonka mukaan rakenneuudistustuen käytölle ei ollut asetettu ehtoja. Teollisuuden keskusliitto katsoo tämän vuoksi, että tukea, jonka komissio on hyväksynyt neuvostolta saamansa toimivallan ja EY:n perustamissopimuksen määräysten mukaan, ei voida muuttaa sen jälkeen, kun komissio on hyväksynyt tukitoimenpiteen, vaikka komissio muuttaisi myöhemmin kantaansa. Tukitoimenpiteen hyväksyminen sitoo komissiota. Tuensaajilla ei kuitenkaan ole tukitoimenpiteen hyväksymiseen perustuvia oikeuksia, jos komissio tai jäsenvaltio on rikkonut neuvoston vahvistamia tai perustamissopimukseen sisältyviä määräyksiä, edes siinä tapauksessa, että ne toimivat hyvässä uskossa.

| (41) | KWW:n huomautuksissaan esille ottamat seikat vastaavat pääosin Saksan huomautuksissa käsiteltyjä kysymyksiä. Kyseiset seikat luetellaan sen vuoksi vain lyhyesti jäljempänä. |
| --- | --- |

(41)

KWW:n huomautuksissaan esille ottamat seikat vastaavat pääosin Saksan huomautuksissa käsiteltyjä kysymyksiä. Kyseiset seikat luetellaan sen vuoksi vain lyhyesti jäljempänä.

| (42) | KWW väittää, ettei sille, että komissio kyseenalaistaisi rakenneuudistustuen sääntöjenmukaisuuden seitsemän vuoden kuluttua sen hyväksymisestä, ole oikeudellisesti pätevää perustetta. Treuhandanstaltin ja Kvaernerin välisessä yksityistämissopimuksessa sovittiin tappiokorvauksen suorittamisesta kertakorvauksena. Sopimukseen liittyvissä asiakirjoissa ei myöskään määrätty, että Kvaernerilla olisi velvollisuus maksaa takaisin todellisten ja arvioitujen tappioiden välinen erotus, jos sopimukseen liittyvät tappiot osoittautuisivat arvioitua pienemmiksi. Komissio oli tietoinen kyseisten asiakirjojen sisällöstä. Komissio teki päätöksen tuen tarpeellisuudesta näistä lähtökohdista. Tuen hyväksymispäätöksissä ei myöskään ole arvioitujen ja todellisten tappioiden välisen erotuksen mahdollista takaisinmaksua koskevia ehtoja eikä määräyksiä. |
| --- | --- |

(42)

KWW väittää, ettei sille, että komissio kyseenalaistaisi rakenneuudistustuen sääntöjenmukaisuuden seitsemän vuoden kuluttua sen hyväksymisestä, ole oikeudellisesti pätevää perustetta. Treuhandanstaltin ja Kvaernerin välisessä yksityistämissopimuksessa sovittiin tappiokorvauksen suorittamisesta kertakorvauksena. Sopimukseen liittyvissä asiakirjoissa ei myöskään määrätty, että Kvaernerilla olisi velvollisuus maksaa takaisin todellisten ja arvioitujen tappioiden välinen erotus, jos sopimukseen liittyvät tappiot osoittautuisivat arvioitua pienemmiksi. Komissio oli tietoinen kyseisten asiakirjojen sisällöstä. Komissio teki päätöksen tuen tarpeellisuudesta näistä lähtökohdista. Tuen hyväksymispäätöksissä ei myöskään ole arvioitujen ja todellisten tappioiden välisen erotuksen mahdollista takaisinmaksua koskevia ehtoja eikä määräyksiä.

| (43) | KWW väittää, että kiistanalainen 60,988 miljoonan euron (119,284 miljoonan Saksan markan) määrä on osa vuonna 1993 tehdyillä komission päätöksillä hyväksyttyä kokonaistoimintatukea. Kyse on sen vuoksi voimassa olevasta tuesta, jonka yhteismarkkinoille soveltuvuutta ei voida arvioida myöhemmin uudelleen. |
| --- | --- |

(43)

KWW väittää, että kiistanalainen 60,988 miljoonan euron (119,284 miljoonan Saksan markan) määrä on osa vuonna 1993 tehdyillä komission päätöksillä hyväksyttyä kokonaistoimintatukea. Kyse on sen vuoksi voimassa olevasta tuesta, jonka yhteismarkkinoille soveltuvuutta ei voida arvioida myöhemmin uudelleen.

| (44) | KWW väittää myös, että vain osa kiistanalaisista määristä on tukea. Vain 29,812 miljoonan euron (58,309 miljoonan Saksan markan) toimintatuki maksettiin käteisenä. Myös rakenneuudistuskustannusten kattamiseen käytettyjä taseen eriä ei voida katsoa tueksi, sillä kyse oli avoimessa ja rajoittamattomassa tarjousmenettelyssä myydyistä telakan varoista. |
| --- | --- |

(44)

KWW väittää myös, että vain osa kiistanalaisista määristä on tukea. Vain 29,812 miljoonan euron (58,309 miljoonan Saksan markan) toimintatuki maksettiin käteisenä. Myös rakenneuudistuskustannusten kattamiseen käytettyjä taseen eriä ei voida katsoa tueksi, sillä kyse oli avoimessa ja rajoittamattomassa tarjousmenettelyssä myydyistä telakan varoista.

| (45) | KWW:n mukaan asian arvioinnissa on käytettävä oikeusperustana tuen hyväksymisestä tehtyjä komission päätöksiä. KWW katsoo noudattaneensa tuen hyväksymispäätöksiä kaikilta osin seuraavista syistä:






  a) | Komissio hyväksyi tuen maksamisen kertakorvauksena täysin tietoisena siitä, että yksityistämissopimuksessa ei määrätty mahdollista takaisinmaksua koskevista velvoitteista. Päätöksissä ei mainita erikseen tappioiden kattamiseen tarkoitettua määrää. |
| --- | --- | --- |

(45)

KWW:n mukaan asian arvioinnissa on käytettävä oikeusperustana tuen hyväksymisestä tehtyjä komission päätöksiä. KWW katsoo noudattaneensa tuen hyväksymispäätöksiä kaikilta osin seuraavista syistä:

a)

Komissio hyväksyi tuen maksamisen kertakorvauksena täysin tietoisena siitä, että yksityistämissopimuksessa ei määrätty mahdollista takaisinmaksua koskevista velvoitteista. Päätöksissä ei mainita erikseen tappioiden kattamiseen tarkoitettua määrää.

| b) | Komissio teki päätöksen tuen tarpeellisuudesta ennen tukierien asettamista käyttöön. |
| --- | --- |

b)

Komissio teki päätöksen tuen tarpeellisuudesta ennen tukierien asettamista käyttöön.

| c) | Komissio teki päätöksen tuen tarpeellisuudesta asettamatta tuen hyväksymispäätöksissä ehtoja, joiden perusteella tuki voitaisiin arvioida myöhemmin uudelleen. |
| --- | --- |

c)

Komissio teki päätöksen tuen tarpeellisuudesta asettamatta tuen hyväksymispäätöksissä ehtoja, joiden perusteella tuki voitaisiin arvioida myöhemmin uudelleen.

| d) | Rakenneuudistukseen tarkoitetut varat käytettiin niille asetettujen tavoitteiden mukaan. Muut kuin tappioiden kattamisesta aiheutuneet rakenneuudistuskustannukset osoittautuivat arvioitua suuremmiksi. |
| --- | --- |

d)

Rakenneuudistukseen tarkoitetut varat käytettiin niille asetettujen tavoitteiden mukaan. Muut kuin tappioiden kattamisesta aiheutuneet rakenneuudistuskustannukset osoittautuivat arvioitua suuremmiksi.

| (46) | KWW väittää, että a kohdassa mainitun yksityistämissopimuksen tarkoituksena oli siirtää mahdolliset arvioitua suuremmat tappiot Kvaernerin vastuulle. Vastineena tästä Kvaerner hyötyisi tilanteesta, jossa tappiot jäisivät arvioitua pienemmiksi. Kvaernerin näkökannalta kaikki rakenneuudistuskustannukset kattavien korvausten saaminen ilman, että se joutuisi maksamaan mahdolliset liikakorvaukset takaisin, oli olennainen edellytys telakan siirtämiselle sen omistukseen. Jos Kvaernerille olisi asetettu mahdollista takaisinmaksua koskevia velvollisuuksia, se ei olisi missään tapauksessa ottanut telakkaa omistukseensa. Tästä on osoituksena yksityistämissopimuksen 12 §, jossa todetaan, että jos yksittäiset maksut kielletään ETY-lainsäädännön nojalla, Kvaernerilla olisi oikeus peruuttaa yksityistämissopimus. |
| --- | --- |

(46)

KWW väittää, että a kohdassa mainitun yksityistämissopimuksen tarkoituksena oli siirtää mahdolliset arvioitua suuremmat tappiot Kvaernerin vastuulle. Vastineena tästä Kvaerner hyötyisi tilanteesta, jossa tappiot jäisivät arvioitua pienemmiksi. Kvaernerin näkökannalta kaikki rakenneuudistuskustannukset kattavien korvausten saaminen ilman, että se joutuisi maksamaan mahdolliset liikakorvaukset takaisin, oli olennainen edellytys telakan siirtämiselle sen omistukseen. Jos Kvaernerille olisi asetettu mahdollista takaisinmaksua koskevia velvollisuuksia, se ei olisi missään tapauksessa ottanut telakkaa omistukseensa. Tästä on osoituksena yksityistämissopimuksen 12 §, jossa todetaan, että jos yksittäiset maksut kielletään ETY-lainsäädännön nojalla, Kvaernerilla olisi oikeus peruuttaa yksityistämissopimus.

| (47) | KWW:n mukaan komissio oli tietoinen Kvaernerin ja Saksan välisestä sopimuksesta ja siitä, että tappiokorvaus aiottiin maksaa kertakorvauksena. Jos komissio vastusti tätä menettelytapaa, sen olisi pitänyt aloittaa asiaa koskeva menettely ja sisällyttää päätökseensä selkeä mahdollista takaisinmaksua koskeva ehto. |
| --- | --- |

(47)

KWW:n mukaan komissio oli tietoinen Kvaernerin ja Saksan välisestä sopimuksesta ja siitä, että tappiokorvaus aiottiin maksaa kertakorvauksena. Jos komissio vastusti tätä menettelytapaa, sen olisi pitänyt aloittaa asiaa koskeva menettely ja sisällyttää päätökseensä selkeä mahdollista takaisinmaksua koskeva ehto.

| (48) | KWW väittää, että b ja c kohdassa tarkoitetut komission päätökset eivät sisällä säännöksiä, joilla voitaisiin perustella jo hyväksytyn tuen uudelleenarviointia. Tuki hyväksyttiin kokonaisuudessaan. Päätöksissä ei aseteta ehtoja eikä viitata siihen, että tuen hyväksymispäätökset kattaisivat tappiokorvauksen vain siltä osin kuin se vastaa todellisia tappioita. Päätöksissä ei säädetty rajoituksesta, jolla voitaisiin perustella myöhempää valvontaa. Ainoa tämänsuuntainen virke päätöksissä koskee komission neuvostolle antamaa sitoumusta seuranta- ja tutkintavaltuuksien käytöstä sen varmistamiseksi, että telakat saavat vain rakenneuudistukseensa tarvittavan määrän tukea. |
| --- | --- |

(48)

KWW väittää, että b ja c kohdassa tarkoitetut komission päätökset eivät sisällä säännöksiä, joilla voitaisiin perustella jo hyväksytyn tuen uudelleenarviointia. Tuki hyväksyttiin kokonaisuudessaan. Päätöksissä ei aseteta ehtoja eikä viitata siihen, että tuen hyväksymispäätökset kattaisivat tappiokorvauksen vain siltä osin kuin se vastaa todellisia tappioita. Päätöksissä ei säädetty rajoituksesta, jolla voitaisiin perustella myöhempää valvontaa. Ainoa tämänsuuntainen virke päätöksissä koskee komission neuvostolle antamaa sitoumusta seuranta- ja tutkintavaltuuksien käytöstä sen varmistamiseksi, että telakat saavat vain rakenneuudistukseensa tarvittavan määrän tukea.

| (49) | KWW:n mukaan kyseinen virke on vain johdantolause, jolla korostetaan sitä, että tuen hyväksymisen yhteydessä käytettyjen tutkinta- ja valvontavaltuuksien tarkoituksena oli tarkistaa tuen tarpeellisuus ennen tukierien asettamista käyttöön. Virkkeen tarkoituksena oli toimia perusteluna sille, että komissio hyväksyi rakenneuudistustuen useassa erässä. |
| --- | --- |

(49)

KWW:n mukaan kyseinen virke on vain johdantolause, jolla korostetaan sitä, että tuen hyväksymisen yhteydessä käytettyjen tutkinta- ja valvontavaltuuksien tarkoituksena oli tarkistaa tuen tarpeellisuus ennen tukierien asettamista käyttöön. Virkkeen tarkoituksena oli toimia perusteluna sille, että komissio hyväksyi rakenneuudistustuen useassa erässä.

| (50) | KWW katsoo tämän vuoksi, että tuen hyväksymisestä tehdyt komission päätökset voitiin tulkita vain siten, että tuki asetettiin käyttöön yksityistämissopimuksen määräysten mukaisesti velvoittamatta tuensaajaa maksamaan myöhemmin osa tuesta takaisin siinä tapauksessa, että todelliset tappiot jäisivät arvioitua pienemmiksi. |
| --- | --- |

(50)

KWW katsoo tämän vuoksi, että tuen hyväksymisestä tehdyt komission päätökset voitiin tulkita vain siten, että tuki asetettiin käyttöön yksityistämissopimuksen määräysten mukaisesti velvoittamatta tuensaajaa maksamaan myöhemmin osa tuesta takaisin siinä tapauksessa, että todelliset tappiot jäisivät arvioitua pienemmiksi.

| (51) | KWW väittää d kohdan osalta, että komission päätöksissä ei hyväksytä erityisesti tappioiden korvaamiseen tarkoitettua tukea. Hyväksymispäätökset koskevat toimintatukea yleisesti ottaen. Kvaernerin ja THA:n välisen kauppasopimuksen mukaan tuen tarkoituksena oli kattaa osa rakenneuudistuskustannuksista. Tuki käytettiin telakan rakenneuudistukseen eli sille asetettujen tavoitteiden mukaisesti. |
| --- | --- |

(51)

KWW väittää d kohdan osalta, että komission päätöksissä ei hyväksytä erityisesti tappioiden korvaamiseen tarkoitettua tukea. Hyväksymispäätökset koskevat toimintatukea yleisesti ottaen. Kvaernerin ja THA:n välisen kauppasopimuksen mukaan tuen tarkoituksena oli kattaa osa rakenneuudistuskustannuksista. Tuki käytettiin telakan rakenneuudistukseen eli sille asetettujen tavoitteiden mukaisesti.

| (52) | KWW väittää lisäksi, että komissio on ollut vuodesta 1996 tietoinen siitä, että todelliset tappiot jäivät huomattavasti arvioita pienemmiksi. Tosiseikat esitettiin Kvaernerin mukaan tavalla, joka heijasti kertomuksen laatimisen aikaan vallinnutta tilannetta. Kvaernerilla ja Saksalla ei ollut vuoden 1995 loppuun ulottuvan jakson kattavan kertomuksen jälkeen enää velvollisuutta toimittaa komissiolle lisäselvityksiä tappioiden jatkokehityksestä. |
| --- | --- |

(52)

KWW väittää lisäksi, että komissio on ollut vuodesta 1996 tietoinen siitä, että todelliset tappiot jäivät huomattavasti arvioita pienemmiksi. Tosiseikat esitettiin Kvaernerin mukaan tavalla, joka heijasti kertomuksen laatimisen aikaan vallinnutta tilannetta. Kvaernerilla ja Saksalla ei ollut vuoden 1995 loppuun ulottuvan jakson kattavan kertomuksen jälkeen enää velvollisuutta toimittaa komissiolle lisäselvityksiä tappioiden jatkokehityksestä.

| (53) | Komission olisi joka tapauksessa pitänyt huomata jo vuoden 1995 loppuun ulottuvaa jaksoa koskevan kertomuksen perusteella, että tappiot olivat arvioitua pienemmät. Vuoden 1995 loppuun ulottuvaa jaksoa koskevassa kertomuksessa ilmoitetun tappioiden määrän (31.12.1995 – 224,861 miljoonaa euroa, 439,791 miljoonaa Saksan markkaa) ja 25 päivänä huhtikuuta 1997 päivätyssä tilintarkastuskertomuksessa ilmoitetun määrän (31.12.1996 – 201,048 miljoonaa euroa, 393,216 miljoonaa Saksan markkaa) välinen erotus johtuu siitä, että arvioidut riskit jäivät joissakin yksittäistapauksissa osittain toteutumatta. |
| --- | --- |

(53)

Komission olisi joka tapauksessa pitänyt huomata jo vuoden 1995 loppuun ulottuvaa jaksoa koskevan kertomuksen perusteella, että tappiot olivat arvioitua pienemmät. Vuoden 1995 loppuun ulottuvaa jaksoa koskevassa kertomuksessa ilmoitetun tappioiden määrän (31.12.1995 – 224,861 miljoonaa euroa, 439,791 miljoonaa Saksan markkaa) ja 25 päivänä huhtikuuta 1997 päivätyssä tilintarkastuskertomuksessa ilmoitetun määrän (31.12.1996 – 201,048 miljoonaa euroa, 393,216 miljoonaa Saksan markkaa) välinen erotus johtuu siitä, että arvioidut riskit jäivät joissakin yksittäistapauksissa osittain toteutumatta.

| (54) | KWW pyytää, että 31,955 miljoonan euron (62,5 miljoonan Saksan markan) Wettbewerbshilfe-tuki jätettäisiin tappiokorvausta koskevien laskelmien ulkopuolelle. Arvioitujen ja todellisten tappioiden välinen erotus jäisi tuolloin pienemmäksi. |
| --- | --- |

(54)

KWW pyytää, että 31,955 miljoonan euron (62,5 miljoonan Saksan markan) Wettbewerbshilfe-tuki jätettäisiin tappiokorvausta koskevien laskelmien ulkopuolelle. Arvioitujen ja todellisten tappioiden välinen erotus jäisi tuolloin pienemmäksi.

IV   SAKSAN HUOMAUTUKSET

| (55) | Saksan mukaan tämän menettelyn kohteena oleva 60,988 miljoonan euron (119,284 miljoonan Saksan markan) määrä on voimassa olevaa tukea, joka sisältyy 3 päivänä maaliskuuta 1993 ja 17 päivänä tammikuuta 1994 tehdyillä komission päätöksillä hyväksyttyyn toimintatukeen. Tämän vuoksi on käsittämätöntä, että komissio päätti aloittaa ilmoittamatta jätettyä eli uutta tukea koskevan menettelyn. Komissio ei voi ilman päätökseensä sisältyvää erityissäännöstä arvioida uudelleen tukea, jonka se totesi jo vuosia sitten yhteismarkkinoille soveltuvaksi tueksi. Tämä on vastoin oikeusvarmuuden ja luottamuksensuojan periaatteita. |
| --- | --- |

(55)

Saksan mukaan tämän menettelyn kohteena oleva 60,988 miljoonan euron (119,284 miljoonan Saksan markan) määrä on voimassa olevaa tukea, joka sisältyy 3 päivänä maaliskuuta 1993 ja 17 päivänä tammikuuta 1994 tehdyillä komission päätöksillä hyväksyttyyn toimintatukeen. Tämän vuoksi on käsittämätöntä, että komissio päätti aloittaa ilmoittamatta jätettyä eli uutta tukea koskevan menettelyn. Komissio ei voi ilman päätökseensä sisältyvää erityissäännöstä arvioida uudelleen tukea, jonka se totesi jo vuosia sitten yhteismarkkinoille soveltuvaksi tueksi. Tämä on vastoin oikeusvarmuuden ja luottamuksensuojan periaatteita.

| (56) | Saksa toteaa myös, että tuen hyväksymispäätöksissä käsitellyistä määristä osaa ei voida katsoa tueksi. Komissio hyväksyi rakenneuudistuskustannusten kattamisen kokonaisuudessaan. Hyväksyessään tuen komissio ei tutkinut, missä määrin rakenneuudistuksessa käytettiin telakan omia varoja. Ennusteiden mukaan 1 päivän heinäkuuta 1990 jälkeen allekirjoitetuista sopimuksista aiheutuisi 230,08 miljoonan euron (450 miljoonan Saksan markan) tappiot. Tappioiden kattamiseen käytettiin komissiolle toimitetun maksusuunnitelman (”Zahlungsplan”) mukaisesti käteisenä maksetun 29,812 miljoonan euron (58,309 miljoonan Saksan markan) toimintatuen lisäksi myös telakan omia varoja, jotka merkittiin taseeseen. Näitä omia varoja ei voida katsoa tueksi, sillä kyse oli avoimessa ja rajoituksettomassa tarjousmenettelyssä myydyistä telakan varoista. |
| --- | --- |

(56)

Saksa toteaa myös, että tuen hyväksymispäätöksissä käsitellyistä määristä osaa ei voida katsoa tueksi. Komissio hyväksyi rakenneuudistuskustannusten kattamisen kokonaisuudessaan. Hyväksyessään tuen komissio ei tutkinut, missä määrin rakenneuudistuksessa käytettiin telakan omia varoja. Ennusteiden mukaan 1 päivän heinäkuuta 1990 jälkeen allekirjoitetuista sopimuksista aiheutuisi 230,08 miljoonan euron (450 miljoonan Saksan markan) tappiot. Tappioiden kattamiseen käytettiin komissiolle toimitetun maksusuunnitelman (”Zahlungsplan”) mukaisesti käteisenä maksetun 29,812 miljoonan euron (58,309 miljoonan Saksan markan) toimintatuen lisäksi myös telakan omia varoja, jotka merkittiin taseeseen. Näitä omia varoja ei voida katsoa tueksi, sillä kyse oli avoimessa ja rajoituksettomassa tarjousmenettelyssä myydyistä telakan varoista.

| (57) | Saksa korostaa, että telakan rakennetta ei olisi voitu uudistaa ilman yksityistämissopimuksen mukaista komission hyväksymää tukea, sillä parhaan tarjouksen tehnyt Kvaerner oli valmis toteuttamaan rakenneuudistuksen omalla riskillään vain, jos sille myönnettäisiin kyseinen tuki. Jos komissio epäili tuolloin liiketoimintasuunnitelmassa esitetyn tappioennusteen uskottavuutta, sen ei olisi pitänyt hyväksyä tuen maksamista kertakorvauksena, vaan hyväksymispäätökseen olisi pitänyt sisällyttää säännös, jonka mukaan hyväksyntä kattaisi vain todellisia tappioita vastaavan tukimäärän. Komissio ei kuitenkaan sisällyttänyt eikä edes aikonut sisällyttää päätöksiinsä tällaista säännöstä. Sovittu kertakorvaus oli sen vuoksi tarkoitettu lopulliseksi. KWW otti vastatakseen riskin, että tappiot osoittautuisivat arvioitua suuremmaksi, ja hyötyisi vastaavasti tilanteesta, jossa tappiot osoittautuisivat arvioitua pienemmiksi. Tarkoituksena oli kannustaa sitä toteuttamaan telakoilla kiireellisesti perusteellinen rakenneuudistus. |
| --- | --- |

(57)

Saksa korostaa, että telakan rakennetta ei olisi voitu uudistaa ilman yksityistämissopimuksen mukaista komission hyväksymää tukea, sillä parhaan tarjouksen tehnyt Kvaerner oli valmis toteuttamaan rakenneuudistuksen omalla riskillään vain, jos sille myönnettäisiin kyseinen tuki. Jos komissio epäili tuolloin liiketoimintasuunnitelmassa esitetyn tappioennusteen uskottavuutta, sen ei olisi pitänyt hyväksyä tuen maksamista kertakorvauksena, vaan hyväksymispäätökseen olisi pitänyt sisällyttää säännös, jonka mukaan hyväksyntä kattaisi vain todellisia tappioita vastaavan tukimäärän. Komissio ei kuitenkaan sisällyttänyt eikä edes aikonut sisällyttää päätöksiinsä tällaista säännöstä. Sovittu kertakorvaus oli sen vuoksi tarkoitettu lopulliseksi. KWW otti vastatakseen riskin, että tappiot osoittautuisivat arvioitua suuremmaksi, ja hyötyisi vastaavasti tilanteesta, jossa tappiot osoittautuisivat arvioitua pienemmiksi. Tarkoituksena oli kannustaa sitä toteuttamaan telakoilla kiireellisesti perusteellinen rakenneuudistus.

| (58) | Saksa viittaa 28 päivänä toukokuuta 1993 komissiolle lähettämäänsä kirjeeseen, jossa komissiolle ilmoitetaan, että yksityistämissopimuksessa ei ole mainintaa todellisten tappioiden korvaamisesta yrityksen toimittaman tappiotositteen perusteella. Telakan ostaja vastaa mahdollisten lisäkustannusten riskistä. Vastineena tästä ostaja voi hyötyä säästöistä, joiden saamiseen sillä on kuitenkin kokemuksen mukaan vain vähäiset mahdollisuudet. Ostajien kanssa sovittu toimintatuki, joka maksettaisiin kertakorvauksena, on sen vuoksi itäsaksalaisten telakoiden yksityistämisen välttämätön edellytys. |
| --- | --- |

(58)

Saksa viittaa 28 päivänä toukokuuta 1993 komissiolle lähettämäänsä kirjeeseen, jossa komissiolle ilmoitetaan, että yksityistämissopimuksessa ei ole mainintaa todellisten tappioiden korvaamisesta yrityksen toimittaman tappiotositteen perusteella. Telakan ostaja vastaa mahdollisten lisäkustannusten riskistä. Vastineena tästä ostaja voi hyötyä säästöistä, joiden saamiseen sillä on kuitenkin kokemuksen mukaan vain vähäiset mahdollisuudet. Ostajien kanssa sovittu toimintatuki, joka maksettaisiin kertakorvauksena, on sen vuoksi itäsaksalaisten telakoiden yksityistämisen välttämätön edellytys.

| (59) | Saksa viittaa myös 16 päivänä lokakuuta 1993 päivättyyn kirjeeseensä, jossa ilmoitetaan, ettei tappioiden kehitystä ole tarkoitus seurata jatkuvasti. Tämä noudatti myös ostajan kanssa tehtyä sopimusta, jonka mukaan KWW vastaisi yksin riskistä, että tappiot nousisivat sopimuksen allekirjoituksen aikaan laadittuja ennusteita suuremmiksi. |
| --- | --- |

(59)

Saksa viittaa myös 16 päivänä lokakuuta 1993 päivättyyn kirjeeseensä, jossa ilmoitetaan, ettei tappioiden kehitystä ole tarkoitus seurata jatkuvasti. Tämä noudatti myös ostajan kanssa tehtyä sopimusta, jonka mukaan KWW vastaisi yksin riskistä, että tappiot nousisivat sopimuksen allekirjoituksen aikaan laadittuja ennusteita suuremmiksi.

| (60) | Sen vuoksi voidaan todeta, että komissio hyväksyi vuonna 1993 toimintatuen kokonaisuudessaan ilman rajoittavia ehtoja ja täysin tietoisena tilanteesta. Tuki maksettiin sen jälkeen telakalle välittömästi suunnitelmien mukaan kauan ennen kuin oli mahdollista selvittää, kuinka suuriksi todelliset tappiot lopulta nousisivat. |
| --- | --- |

(60)

Sen vuoksi voidaan todeta, että komissio hyväksyi vuonna 1993 toimintatuen kokonaisuudessaan ilman rajoittavia ehtoja ja täysin tietoisena tilanteesta. Tuki maksettiin sen jälkeen telakalle välittömästi suunnitelmien mukaan kauan ennen kuin oli mahdollista selvittää, kuinka suuriksi todelliset tappiot lopulta nousisivat.

| (61) | Saksa ottaa huomautuksissaan esille myös sen, että komissio ei varannut itselleen oikeutta tuen tarpeellisuuden myöhempään tarkasteluun. Maaliskuussa 1993 ja tammikuussa 1994 tehdyissä päätöksissä ei ilmoiteta, että hyväksyntä koskisi vain todelliset tappiot kattavaa tukea ja että lopullinen arviointi toteutettaisiin vasta todellisten tappioiden lopullisen määrän selvittämisen jälkeen. Komission päätöksissä ei vaadita myöskään näyttöä todellisten tappioiden määrästä eikä myöhemmin ”tarpeettomaksi” osoittautuneen tuen takaisinmaksua. Voidakseen käyttää lakisääteisesti tällaista oikeutta komission olisi pitänyt sisällyttää päätöksiinsä asiasta erillinen säännös. |
| --- | --- |

(61)

Saksa ottaa huomautuksissaan esille myös sen, että komissio ei varannut itselleen oikeutta tuen tarpeellisuuden myöhempään tarkasteluun. Maaliskuussa 1993 ja tammikuussa 1994 tehdyissä päätöksissä ei ilmoiteta, että hyväksyntä koskisi vain todelliset tappiot kattavaa tukea ja että lopullinen arviointi toteutettaisiin vasta todellisten tappioiden lopullisen määrän selvittämisen jälkeen. Komission päätöksissä ei vaadita myöskään näyttöä todellisten tappioiden määrästä eikä myöhemmin ”tarpeettomaksi” osoittautuneen tuen takaisinmaksua. Voidakseen käyttää lakisääteisesti tällaista oikeutta komission olisi pitänyt sisällyttää päätöksiinsä asiasta erillinen säännös.

| (62) | Saksa viittaa tuen hyväksymisestä tehtyihin komission päätöksiin, joissa säädetään, että komissio voi edellä mainitun neuvostolle antamansa sitoumuksen mukaan hyväksyä tuen myöntämisen vain siltä osin kuin tuen tarpeellisuudesta on annettu selkeä näyttö. Koska komissio hyväksyi tuen sittemmin ehdoitta, on sen tulkittava tarkoittavan sitä, että komissio oli vakuuttunut tuen tarpeellisuudesta ennen sen hyväksymistä. |
| --- | --- |

(62)

Saksa viittaa tuen hyväksymisestä tehtyihin komission päätöksiin, joissa säädetään, että komissio voi edellä mainitun neuvostolle antamansa sitoumuksen mukaan hyväksyä tuen myöntämisen vain siltä osin kuin tuen tarpeellisuudesta on annettu selkeä näyttö. Koska komissio hyväksyi tuen sittemmin ehdoitta, on sen tulkittava tarkoittavan sitä, että komissio oli vakuuttunut tuen tarpeellisuudesta ennen sen hyväksymistä.

| (63) | Saksan mukaan päätöksiä ei voida tulkita siten, että komissio käyttäisi seuranta- ja tutkintavaltuuksiaan arvioidakseen myöhemmin, miltä osin tuki oli osoittautunut tarpeelliseksi. Komissio ei myöskään varannut itselleen oikeutta tällaiseen valvontaan. |
| --- | --- |

(63)

Saksan mukaan päätöksiä ei voida tulkita siten, että komissio käyttäisi seuranta- ja tutkintavaltuuksiaan arvioidakseen myöhemmin, miltä osin tuki oli osoittautunut tarpeelliseksi. Komissio ei myöskään varannut itselleen oikeutta tällaiseen valvontaan.

| (64) | Tuen hyväksymispäätöksissä komission ilmoitetaan ainoastaan antaneen neuvostolle sitoumuksen siitä, että se käyttäisi seuranta- ja tutkintavaltuuksiaan varmistaakseen, että telakat saavat vain rakenneuudistukseensa tarvittavan määrän tukea. Kyseinen säännös sisällytettiin päätöksiin perusteluna sille, että komissio ei hyväksynyt koko tukea yhdellä päätöksellä vaan asetti sen käyttöön useassa erässä. Kyseinen virke osoittaa lisäksi, että komissio teki ennen kunkin tukierän asettamista käyttöön lopullisen päätöksen tuen tarpeellisuudesta. |
| --- | --- |

(64)

Tuen hyväksymispäätöksissä komission ilmoitetaan ainoastaan antaneen neuvostolle sitoumuksen siitä, että se käyttäisi seuranta- ja tutkintavaltuuksiaan varmistaakseen, että telakat saavat vain rakenneuudistukseensa tarvittavan määrän tukea. Kyseinen säännös sisällytettiin päätöksiin perusteluna sille, että komissio ei hyväksynyt koko tukea yhdellä päätöksellä vaan asetti sen käyttöön useassa erässä. Kyseinen virke osoittaa lisäksi, että komissio teki ennen kunkin tukierän asettamista käyttöön lopullisen päätöksen tuen tarpeellisuudesta.

| (65) | Saksa toteaa myös, että toisin kuin komissio väittää menettelyn aloittamisesta tekemässään päätöksessä, Saksan 28 päivänä toukokuuta 1993 päivätyssä kirjeessä ei ole mitään mainintaa siitä, että Saksan olisi varmistettava, että komissio voi tarkistaa tuen käytön tuen myöntämisen ja käyttöön asettamisen jälkeen. Saksa ilmoitti kirjeessään, että komissio voi tarkistaa tuen käytön ennen kuin kukin tukierä asetetaan käyttöön. Kyseisessä 28 päivänä toukokuuta 1993 päivätyssä kirjeessä viitataan sen vuoksi telakan kyseisenä ajankohtana laatimaan asiakirjaan, jossa esitettiin todisteita tuen käytöstä. Tämä KWW:n asiakirja oli kirjeen liitteenä. Kehotus tuen käytön tarkistamiseen koski vain kyseistä asiakirjaa. |
| --- | --- |

(65)

Saksa toteaa myös, että toisin kuin komissio väittää menettelyn aloittamisesta tekemässään päätöksessä, Saksan 28 päivänä toukokuuta 1993 päivätyssä kirjeessä ei ole mitään mainintaa siitä, että Saksan olisi varmistettava, että komissio voi tarkistaa tuen käytön tuen myöntämisen ja käyttöön asettamisen jälkeen. Saksa ilmoitti kirjeessään, että komissio voi tarkistaa tuen käytön ennen kuin kukin tukierä asetetaan käyttöön. Kyseisessä 28 päivänä toukokuuta 1993 päivätyssä kirjeessä viitataan sen vuoksi telakan kyseisenä ajankohtana laatimaan asiakirjaan, jossa esitettiin todisteita tuen käytöstä. Tämä KWW:n asiakirja oli kirjeen liitteenä. Kehotus tuen käytön tarkistamiseen koski vain kyseistä asiakirjaa.

| (66) | Saksa viittaa toisen tukierän käyttöön asettamisesta tehtyyn komission päätökseen, jossa säädetään, että hyväksytty määrä vastaa suurinta mahdollista toimintatukea, joka kyseiselle telakalle voidaan maksaa. Tällä tarkoitetaan sen mielestä ainoastaan, että kyseiselle telakalle ei pitäisi myöntää muuta toimintatukea yksityistämissopimuksen mukaisen tuen lisäksi eikä varsinkaan lisätukea hyväksytyistä tukiohjelmista. |
| --- | --- |

(66)

Saksa viittaa toisen tukierän käyttöön asettamisesta tehtyyn komission päätökseen, jossa säädetään, että hyväksytty määrä vastaa suurinta mahdollista toimintatukea, joka kyseiselle telakalle voidaan maksaa. Tällä tarkoitetaan sen mielestä ainoastaan, että kyseiselle telakalle ei pitäisi myöntää muuta toimintatukea yksityistämissopimuksen mukaisen tuen lisäksi eikä varsinkaan lisätukea hyväksytyistä tukiohjelmista.

| (67) | Saksan mukaan tietojen ja varsinkin tuen käyttöä koskevien kertomusten toimittaminen komissiolle tuen hyväksymisen jälkeen ei anna komissiolle toimivaltaa tarkistaa, onko kyse tarpeellisesta tuesta. Kyseisten kertomusten tarkoituksena oli osoittaa, että tukea ei siirretty tuensaajatelakalta muille yrityksille. Toisin kuin komissio väittää, kertomusten tarkoituksena ei ollut osoittaa tappioiden todellista määrää. Kertomuksissa annetuilla tiedoilla tuen käytöstä pyrittiin tuen käytön valvonnalle asetetun tarkoituksen mukaisesti ainoastaan osoittamaan avoimesti, ettei sijoittaja siirtänyt tukea muille telakoille. |
| --- | --- |

(67)

Saksan mukaan tietojen ja varsinkin tuen käyttöä koskevien kertomusten toimittaminen komissiolle tuen hyväksymisen jälkeen ei anna komissiolle toimivaltaa tarkistaa, onko kyse tarpeellisesta tuesta. Kyseisten kertomusten tarkoituksena oli osoittaa, että tukea ei siirretty tuensaajatelakalta muille yrityksille. Toisin kuin komissio väittää, kertomusten tarkoituksena ei ollut osoittaa tappioiden todellista määrää. Kertomuksissa annetuilla tiedoilla tuen käytöstä pyrittiin tuen käytön valvonnalle asetetun tarkoituksen mukaisesti ainoastaan osoittamaan avoimesti, ettei sijoittaja siirtänyt tukea muille telakoille.

| (68) | Saksa katsoo täyttäneensä ajoissa kaikki kertomusten antamista koskevat velvollisuutensa. Viimeinen vuoden 1995 lopussa päättynyttä jaksoa koskeva kertomus toimitettiin komissiolle 6 päivänä heinäkuuta 1996 päivätyllä kirjeellä. Komissio oli viimeisessä kertomuksessa annettujen tietojen perusteella viimeistään heinäkuusta 1996 alkaen tietoinen siitä, että todelliset tappiot olivat selvästi alle 262,037 miljoonaa euroa (512,5 miljoonaa Saksan markkaa). |
| --- | --- |

(68)

Saksa katsoo täyttäneensä ajoissa kaikki kertomusten antamista koskevat velvollisuutensa. Viimeinen vuoden 1995 lopussa päättynyttä jaksoa koskeva kertomus toimitettiin komissiolle 6 päivänä heinäkuuta 1996 päivätyllä kirjeellä. Komissio oli viimeisessä kertomuksessa annettujen tietojen perusteella viimeistään heinäkuusta 1996 alkaen tietoinen siitä, että todelliset tappiot olivat selvästi alle 262,037 miljoonaa euroa (512,5 miljoonaa Saksan markkaa).

| (69) | Saksa totesi vuotta 1995 koskeneessa kertomuksessa ilmoitettujen todellisten tappioiden ja tilintarkastusyhtiö Arthur Andersenin 25 päivänä heinäkuuta 1997 esittämässä raportissa, joka koski tilannetta 31 päivänä joulukuuta 1996, ilmoitettujen tappioiden välisen eron johtuvan siitä, että riskiarviot jäivät osittain toteutumatta ja tilanne muuttui vuonna 1996 aikatekijän vuoksi. Koska osa ennustetuista riskeistä jäi käytännössä toteutumatta, todelliset tappiot jäivät 31 päivänä joulukuuta 1995 esitettyjä arvioita pienemmiksi. |
| --- | --- |

(69)

Saksa totesi vuotta 1995 koskeneessa kertomuksessa ilmoitettujen todellisten tappioiden ja tilintarkastusyhtiö Arthur Andersenin 25 päivänä heinäkuuta 1997 esittämässä raportissa, joka koski tilannetta 31 päivänä joulukuuta 1996, ilmoitettujen tappioiden välisen eron johtuvan siitä, että riskiarviot jäivät osittain toteutumatta ja tilanne muuttui vuonna 1996 aikatekijän vuoksi. Koska osa ennustetuista riskeistä jäi käytännössä toteutumatta, todelliset tappiot jäivät 31 päivänä joulukuuta 1995 esitettyjä arvioita pienemmiksi.

| (70) | Saksa toteaa kuitenkin, että toisin kuin komissio väitti menettelyn aloittamisen yhteydessä, kesällä 1996 ei ollut odotettavissa, että todelliset tappiot jäisivät viimeisessä tuen käyttöä koskevassa kertomuksessa ilmoitettuja pienemmiksi. Telakan taseen laadinnassa noudatettiin tarkoin riittävän pääomapohjan säilyttämistä koskevia sääntöjä. Tappioiden arvioinnissa asetettiin sen vuoksi tavoitteeksi, ettei lisätappioiden kirjaamiseen olisi tarvetta. Komissio oli tästä syystä jo heinäkuussa 1996 täysin tietoinen alkuperäisen tappioarvion ja todellisten tappioiden välisestä erotuksesta. Se pyysi kuitenkin ensimmäisen kerran tietoja todellisista tappioista vasta kesällä 1999 ja aloitti menettelyn vasta helmikuussa 2000. |
| --- | --- |

(70)

Saksa toteaa kuitenkin, että toisin kuin komissio väitti menettelyn aloittamisen yhteydessä, kesällä 1996 ei ollut odotettavissa, että todelliset tappiot jäisivät viimeisessä tuen käyttöä koskevassa kertomuksessa ilmoitettuja pienemmiksi. Telakan taseen laadinnassa noudatettiin tarkoin riittävän pääomapohjan säilyttämistä koskevia sääntöjä. Tappioiden arvioinnissa asetettiin sen vuoksi tavoitteeksi, ettei lisätappioiden kirjaamiseen olisi tarvetta. Komissio oli tästä syystä jo heinäkuussa 1996 täysin tietoinen alkuperäisen tappioarvion ja todellisten tappioiden välisestä erotuksesta. Se pyysi kuitenkin ensimmäisen kerran tietoja todellisista tappioista vasta kesällä 1999 ja aloitti menettelyn vasta helmikuussa 2000.

| (71) | Saksa väittää lisäksi, että vaikka komissio päättelisikin, että arvioitujen ja todellisten tappioiden välinen erotus on valtiontuen kannalta merkityksellinen seikka, erotus olisi joka tapauksessa pienempi kuin komissio väittää. Komissio väittää, että tappioiden korvaamiseen myönnettiin tukea 262,037 miljoonaa euroa (512,5 miljoonaa Saksan markkaa). Tämä määrä koostuu arvioon perustuvasta tappiokorvauksesta (230,081 miljoonaa euroa, 450 miljoonaa Saksan markkaa) ja Wettbewerbshilfe-tuesta (31,955 miljoonaa euroa, 62,5 miljoonaa Saksan markkaa). Wettbewerbshilfe-tuella ei kuitenkaan ollut tarkoitus korvata tappioita, vaan, kuten yleensä, korvata haittoja, joita kaikille saksalaisille telakoille aiheutuu niiden sijainnista Saksassa ja Euroopassa. Kyse oli komission hyväksymästä tukiohjelmasta. Todellisten tappioiden määrää voidaan sen vuoksi verrata vain alkuperäiseen arvioon eli 230,081 miljoonaan euroon (450 miljoonaan Saksan markkaan). Erotus on tämän mukaisesti vain 29,033 miljoonaa euroa (56,784 miljoonaa Saksan markkaa). |
| --- | --- |

(71)

Saksa väittää lisäksi, että vaikka komissio päättelisikin, että arvioitujen ja todellisten tappioiden välinen erotus on valtiontuen kannalta merkityksellinen seikka, erotus olisi joka tapauksessa pienempi kuin komissio väittää. Komissio väittää, että tappioiden korvaamiseen myönnettiin tukea 262,037 miljoonaa euroa (512,5 miljoonaa Saksan markkaa). Tämä määrä koostuu arvioon perustuvasta tappiokorvauksesta (230,081 miljoonaa euroa, 450 miljoonaa Saksan markkaa) ja Wettbewerbshilfe-tuesta (31,955 miljoonaa euroa, 62,5 miljoonaa Saksan markkaa). Wettbewerbshilfe-tuella ei kuitenkaan ollut tarkoitus korvata tappioita, vaan, kuten yleensä, korvata haittoja, joita kaikille saksalaisille telakoille aiheutuu niiden sijainnista Saksassa ja Euroopassa. Kyse oli komission hyväksymästä tukiohjelmasta. Todellisten tappioiden määrää voidaan sen vuoksi verrata vain alkuperäiseen arvioon eli 230,081 miljoonaan euroon (450 miljoonaan Saksan markkaan). Erotus on tämän mukaisesti vain 29,033 miljoonaa euroa (56,784 miljoonaa Saksan markkaa).

V   TUEN ARVIOINTI

| (72) | Direktiivissä 90/684/ETY, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 92/68/ETY, säädetään entisen DDR:n telakoita koskevasta poikkeuksesta laivanrakennukseen myönnettävän toimintatuen poistamista koskevista säännöistä. Toimintatuen tarkoituksena on tarjota kyseisille telakoille mahdollisuus toteuttaa kiireellisesti perusteellinen rakenneuudistus kilpailukyvyn saavuttamiseksi. Direktiivin 90/684/ETY 10 a artiklan 2 kohdan mukaisesti entisen DDR:n alueella sijaitsevien telakoiden harjoittamaan laivojen rakentamiseen ja muuntamiseen myönnettyä toimintatukea voidaan 31 päivään joulukuuta 1993 asti pitää yhteismarkkinoille soveltuvana tietyin edellytyksin. Yksi näistä edellytyksistä on Saksan velvollisuus antaa vuosikertomuksia. Komission on lisäksi varmistettava, että kyseisen kohdan nojalla myönnetty tuki ei vääristä kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla. |
| --- | --- |

(72)

Direktiivissä 90/684/ETY, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 92/68/ETY, säädetään entisen DDR:n telakoita koskevasta poikkeuksesta laivanrakennukseen myönnettävän toimintatuen poistamista koskevista säännöistä. Toimintatuen tarkoituksena on tarjota kyseisille telakoille mahdollisuus toteuttaa kiireellisesti perusteellinen rakenneuudistus kilpailukyvyn saavuttamiseksi. Direktiivin 90/684/ETY 10 a artiklan 2 kohdan mukaisesti entisen DDR:n alueella sijaitsevien telakoiden harjoittamaan laivojen rakentamiseen ja muuntamiseen myönnettyä toimintatukea voidaan 31 päivään joulukuuta 1993 asti pitää yhteismarkkinoille soveltuvana tietyin edellytyksin. Yksi näistä edellytyksistä on Saksan velvollisuus antaa vuosikertomuksia. Komission on lisäksi varmistettava, että kyseisen kohdan nojalla myönnetty tuki ei vääristä kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla.

| (73) | Komissio teki direktiivillä 92/68/ETY muutetun direktiivin 90/684/ETY nojalla vuonna 1993 kaksi päätöstä entisen DDR:n telakoiden hyväksi toteutettujen toimenpiteiden hyväksymisestä. Yksi näistä toimenpiteistä koski toimintatukea, jonka katsottiin soveltuvan yhteismarkkinoille perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan e alakohdan nojalla. |
| --- | --- |

(73)

Komissio teki direktiivillä 92/68/ETY muutetun direktiivin 90/684/ETY nojalla vuonna 1993 kaksi päätöstä entisen DDR:n telakoiden hyväksi toteutettujen toimenpiteiden hyväksymisestä. Yksi näistä toimenpiteistä koski toimintatukea, jonka katsottiin soveltuvan yhteismarkkinoille perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan e alakohdan nojalla.

| (74) | Tuen hyväksymisestä tehdyissä komission päätöksissä viitataan komission velvollisuuteen varmistaa, että Saksan uusille osavaltioille myönnetään vain rakenneuudistukseen tarvittava tukimäärä. Direktiivissä 92/68/ETY säädetään poikkeuksen myöntämisestä toimintatuen myöntämistä koskevasta yleisestä kiellosta sen varmistamiseksi, että telakoiden toimintaa voitaisiin jatkaa rakenneuudistuksen aikana. Kyseisen poikkeuksen nojalla myönnetty tuki oli rajattava tiukasti vain telakoiden rakenneuudistukseen. Komissio hyväksyi sen vuoksi tuet vain siinä tapauksessa, että niiden katsottiin olevan välttämättömiä telakan toiminnan jatkamiselle rakenneuudistuksen aikana. Tästä on selkeä maininta 3 päivänä maaliskuuta 1993 päivätyllä kirjeellä (SG (93) D/4052) ja 17 päivänä tammikuuta 1994 päivätyllä kirjeellä (SG (94) D/567) Saksalle tiedoksi annettujen päätösten neljännessä kohdassa (6). |
| --- | --- |

(74)

Tuen hyväksymisestä tehdyissä komission päätöksissä viitataan komission velvollisuuteen varmistaa, että Saksan uusille osavaltioille myönnetään vain rakenneuudistukseen tarvittava tukimäärä. Direktiivissä 92/68/ETY säädetään poikkeuksen myöntämisestä toimintatuen myöntämistä koskevasta yleisestä kiellosta sen varmistamiseksi, että telakoiden toimintaa voitaisiin jatkaa rakenneuudistuksen aikana. Kyseisen poikkeuksen nojalla myönnetty tuki oli rajattava tiukasti vain telakoiden rakenneuudistukseen. Komissio hyväksyi sen vuoksi tuet vain siinä tapauksessa, että niiden katsottiin olevan välttämättömiä telakan toiminnan jatkamiselle rakenneuudistuksen aikana. Tästä on selkeä maininta 3 päivänä maaliskuuta 1993 päivätyllä kirjeellä (SG (93) D/4052) ja 17 päivänä tammikuuta 1994 päivätyllä kirjeellä (SG (94) D/567) Saksalle tiedoksi annettujen päätösten neljännessä kohdassa (6).

| (75) | Lisäksi 17 päivänä tammikuuta 1994 päivätyllä kirjeellä Saksalle tiedoksi annetussa päätöksessä toisen tukierän käyttöön asettamisesta korostetaan, että kyseinen toimintatuki vastaa 31 päivään joulukuuta 1993 mennessä allekirjoitettuihin sopimuksiin liittyvän toimintatuen enimmäismäärää. Tästä syystä on ilmeistä, että Saksalle ja tuensaajalle annettiin selkeät tiedot päätöksen sisällöstä eli siitä, että hyväksytty tuki vastaa enimmäismäärää, joka voidaan myöntää vain siinä tapauksessa, että tuki on ehdottoman välttämätöntä rakenneuudistuksen onnistumiseksi. |
| --- | --- |

(75)

Lisäksi 17 päivänä tammikuuta 1994 päivätyllä kirjeellä Saksalle tiedoksi annetussa päätöksessä toisen tukierän käyttöön asettamisesta korostetaan, että kyseinen toimintatuki vastaa 31 päivään joulukuuta 1993 mennessä allekirjoitettuihin sopimuksiin liittyvän toimintatuen enimmäismäärää. Tästä syystä on ilmeistä, että Saksalle ja tuensaajalle annettiin selkeät tiedot päätöksen sisällöstä eli siitä, että hyväksytty tuki vastaa enimmäismäärää, joka voidaan myöntää vain siinä tapauksessa, että tuki on ehdottoman välttämätöntä rakenneuudistuksen onnistumiseksi.

| (76) | Saksa ja KWW väittävät komission tehneen lopullisen päätöksen tuen tarpeellisuudesta ennen kunkin tukierän asettamista käyttöön. Komission päätöksissä ei myöskään säädetä edellytyksistä, joiden täyttyessä tuen myöhempi uudelleenarviointi olisi perusteltua. Komissio hyväksyi lisäksi tuen maksamisen kertakorvauksena täysin tietoisena siitä, että yksityistämissopimuksessa ei määrätty mahdollista takaisinmaksua koskevista velvoitteista. Jos komissio epäili sille tuolloin toimitetun tappioennusteen uskottavuutta, sen olisi pitänyt sisällyttää päätöksiinsä säännös siitä, että hyväksyntä kattaa vain todellisia tappioita vastaavan tuen. |
| --- | --- |

(76)

Saksa ja KWW väittävät komission tehneen lopullisen päätöksen tuen tarpeellisuudesta ennen kunkin tukierän asettamista käyttöön. Komission päätöksissä ei myöskään säädetä edellytyksistä, joiden täyttyessä tuen myöhempi uudelleenarviointi olisi perusteltua. Komissio hyväksyi lisäksi tuen maksamisen kertakorvauksena täysin tietoisena siitä, että yksityistämissopimuksessa ei määrätty mahdollista takaisinmaksua koskevista velvoitteista. Jos komissio epäili sille tuolloin toimitetun tappioennusteen uskottavuutta, sen olisi pitänyt sisällyttää päätöksiinsä säännös siitä, että hyväksyntä kattaa vain todellisia tappioita vastaavan tuen.

| (77) | Kuten menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä todetaan (7), komissio katsoo, että jos kyse on tuesta rakenneuudistukseen, joka on tarkoitus toteuttaa vasta sen jälkeen, kun päätös tuen yhteismarkkinoille soveltuvuudesta on jo tehty, hyväksymisperusteena on käytettävä arvioita. Toimintatukea koskevat arviot olivat tarkasteltavana olevassa tapauksessa tarpeen erityisesti siksi, että tuki oli direktiivin 90/684/ETY 10 a artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti maksettava 31 päivään joulukuuta 1993 mennessä. Tämä kiireellisyysnäkökohta otetaan huomioon kyseisissä päätöksissä toteamalla seuraavaa: ”[it] is clear to the Commission that a decision is urgently needed in order not to inhibit the possibilities of the yard to restructure” (komissio on tietoinen siitä, että päätös on tehtävä pikaisesti, jotta telakan rakenneuudistusmahdollisuudet eivät esty). |
| --- | --- |

(77)

Kuten menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä todetaan (7), komissio katsoo, että jos kyse on tuesta rakenneuudistukseen, joka on tarkoitus toteuttaa vasta sen jälkeen, kun päätös tuen yhteismarkkinoille soveltuvuudesta on jo tehty, hyväksymisperusteena on käytettävä arvioita. Toimintatukea koskevat arviot olivat tarkasteltavana olevassa tapauksessa tarpeen erityisesti siksi, että tuki oli direktiivin 90/684/ETY 10 a artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti maksettava 31 päivään joulukuuta 1993 mennessä. Tämä kiireellisyysnäkökohta otetaan huomioon kyseisissä päätöksissä toteamalla seuraavaa: ”[it] is clear to the Commission that a decision is urgently needed in order not to inhibit the possibilities of the yard to restructure” (komissio on tietoinen siitä, että päätös on tehtävä pikaisesti, jotta telakan rakenneuudistusmahdollisuudet eivät esty).

| (78) | Komission oli tehtävä toimintatukea koskevat päätökset Saksan hallituksen sille ennakkoon toimittamien tietojen perusteella. Päätöksiin oli tämän vuoksi sisällytettävä ja sisällytettiinkin erillisiä tuen tarpeellisuutta koskevia edellytyksiä. Tehdessään kyseiset päätökset komissio ei epäillyt tappioennusteen uskottavuutta, mutta sen oli varmistettava, että jos tappiot osoittautuisivat arvioitua pienemmiksi, niiden korvaamiseen myönnetty tuki katsotaan yhteismarkkinoille soveltumattomaksi tueksi, joka on perittävä takaisin tuensaajalta. |
| --- | --- |

(78)

Komission oli tehtävä toimintatukea koskevat päätökset Saksan hallituksen sille ennakkoon toimittamien tietojen perusteella. Päätöksiin oli tämän vuoksi sisällytettävä ja sisällytettiinkin erillisiä tuen tarpeellisuutta koskevia edellytyksiä. Tehdessään kyseiset päätökset komissio ei epäillyt tappioennusteen uskottavuutta, mutta sen oli varmistettava, että jos tappiot osoittautuisivat arvioitua pienemmiksi, niiden korvaamiseen myönnetty tuki katsotaan yhteismarkkinoille soveltumattomaksi tueksi, joka on perittävä takaisin tuensaajalta.

| (79) | Kaikissa tukierien käyttöön asettamisesta tehdyissä komission päätöksissä muistutetaan tämän vuoksi, että hyväksyessään poikkeuksen yhteisön muihin telakoihin sovellettavista toimintatukisäännöistä komissio antoi neuvostolle sitoumuksen, jonka mukaan se käyttäisi seuranta- ja tutkintavaltuuksiaan varmistaakseen, että Saksan uusissa osavaltioissa sijaitsevat telakat saavat vain tukea, joka ”tarvitaan, jotta telakan rakenneuudistusmahdollisuudet eivät esty”. On ilmeistä, että kertakorvauksena maksetun tuen käsite, jonka Saksa esitti rakenneuudistuksen loppuun saattamisen jälkeen, ei ole neuvoston direktiivien eikä komission päätösten säännösten mukainen. |
| --- | --- |

(79)

Kaikissa tukierien käyttöön asettamisesta tehdyissä komission päätöksissä muistutetaan tämän vuoksi, että hyväksyessään poikkeuksen yhteisön muihin telakoihin sovellettavista toimintatukisäännöistä komissio antoi neuvostolle sitoumuksen, jonka mukaan se käyttäisi seuranta- ja tutkintavaltuuksiaan varmistaakseen, että Saksan uusissa osavaltioissa sijaitsevat telakat saavat vain tukea, joka ”tarvitaan, jotta telakan rakenneuudistusmahdollisuudet eivät esty”. On ilmeistä, että kertakorvauksena maksetun tuen käsite, jonka Saksa esitti rakenneuudistuksen loppuun saattamisen jälkeen, ei ole neuvoston direktiivien eikä komission päätösten säännösten mukainen.

| (80) | Ennen kuin tukipäätökset tehtiin, Saksa toimitti komissiolle kopion THA:n ja Kvaerner Warnow Werftin välisestä kauppasopimuksesta. Saksan mukaan komissiolle annettiin kyseisessä asiakirjassa kaikki tiedot kertakorvauksena maksettua tukea koskevista määräyksistä. Saksa ei perustele, millä tavoin THA:n ja Kvaerner Warnow Werftin tekemä sopimus voisi sitoa kolmatta osapuolta eli komissiota. |
| --- | --- |

(80)

Ennen kuin tukipäätökset tehtiin, Saksa toimitti komissiolle kopion THA:n ja Kvaerner Warnow Werftin välisestä kauppasopimuksesta. Saksan mukaan komissiolle annettiin kyseisessä asiakirjassa kaikki tiedot kertakorvauksena maksettua tukea koskevista määräyksistä. Saksa ei perustele, millä tavoin THA:n ja Kvaerner Warnow Werftin tekemä sopimus voisi sitoa kolmatta osapuolta eli komissiota.

| (81) | Saksa viittaa myös 28 päivänä toukokuuta 1993 päivättyyn kirjeeseen, jolla se toimitti komissiolle lisätietoja itäsaksalaisten telakoiden yksityistämisestä. Kirjeen päätarkoituksena oli antaa komissiolle tietoja tarpeesta kattaa sopimuksista ja alityöllistymisestä aiheutuvat tappiot. Saksa muistutti kirjeessä myös, että hankintasopimusten mukaan tappioista ei maksettaisi korvauksia maksutositteita vastaan yrityksen epätaloudellisen johtamisen välttämiseksi. THA:n tavoitteena oli siirtää lisätappioihin liittyvä taloudellinen riski telakan ostajalle. Telakoiden – Warnow Werft mukaan luettuna – odotettavissa olevat tappiot oli sen vuoksi määritettävä mahdollisimman tarkkaan ennakkoon. |
| --- | --- |

(81)

Saksa viittaa myös 28 päivänä toukokuuta 1993 päivättyyn kirjeeseen, jolla se toimitti komissiolle lisätietoja itäsaksalaisten telakoiden yksityistämisestä. Kirjeen päätarkoituksena oli antaa komissiolle tietoja tarpeesta kattaa sopimuksista ja alityöllistymisestä aiheutuvat tappiot. Saksa muistutti kirjeessä myös, että hankintasopimusten mukaan tappioista ei maksettaisi korvauksia maksutositteita vastaan yrityksen epätaloudellisen johtamisen välttämiseksi. THA:n tavoitteena oli siirtää lisätappioihin liittyvä taloudellinen riski telakan ostajalle. Telakoiden – Warnow Werft mukaan luettuna – odotettavissa olevat tappiot oli sen vuoksi määritettävä mahdollisimman tarkkaan ennakkoon.

| (82) | Saksa ilmoitti lisäksi, että vastapainoksi sovittiin, että ostaja hyötyisi mahdollisista säästöistä, joita pidettiin kuitenkin epätodennäköisinä. Tämän järjestelyn tarkoituksena oli kannustaa ostajia mukauttamaan telakoiden toiminta mahdollisimman pian markkinatalousolosuhteisiin. |
| --- | --- |

(82)

Saksa ilmoitti lisäksi, että vastapainoksi sovittiin, että ostaja hyötyisi mahdollisista säästöistä, joita pidettiin kuitenkin epätodennäköisinä. Tämän järjestelyn tarkoituksena oli kannustaa ostajia mukauttamaan telakoiden toiminta mahdollisimman pian markkinatalousolosuhteisiin.

| (83) | Juuri tämä on syynä siihen, että komission oli toistettava 17 päivänä tammikuuta 1994 tekemässään päätöksessä Saksan antamat sitoumukset, jotka oli itse asiassa jo lueteltu yksiselitteisesti 3 päivänä maaliskuuta 1993 päivätyllä kirjeellä Saksalle tiedoksi annetussa ensimmäisessä päätöksessä. Komissio päätti lisäksi vastata Saksalle päätöksellä eli säädöksellä, johon voidaan hakea muutosta ja joka voidaan muuttaa lopulliseksi. Koska Saksa oli tietoinen sekä valtiontukisäännöistä että asiaa koskevista taustatiedoista, komission on vaikea ymmärtää, kuinka Saksa voi tulkita virheellisesti tuen hyväksymisestä vuosina 1993 ja 1994 tehtyjä komission päätöksiä. Päätöksissä korostetaan yksiselitteisesti, että komissio käyttää tutkinta- ja seurantavaltuuksiaan varmistaakseen, että telakat saavat vain rakenneuudistukseen tarvittavan määrän tukea. |
| --- | --- |

(83)

Juuri tämä on syynä siihen, että komission oli toistettava 17 päivänä tammikuuta 1994 tekemässään päätöksessä Saksan antamat sitoumukset, jotka oli itse asiassa jo lueteltu yksiselitteisesti 3 päivänä maaliskuuta 1993 päivätyllä kirjeellä Saksalle tiedoksi annetussa ensimmäisessä päätöksessä. Komissio päätti lisäksi vastata Saksalle päätöksellä eli säädöksellä, johon voidaan hakea muutosta ja joka voidaan muuttaa lopulliseksi. Koska Saksa oli tietoinen sekä valtiontukisäännöistä että asiaa koskevista taustatiedoista, komission on vaikea ymmärtää, kuinka Saksa voi tulkita virheellisesti tuen hyväksymisestä vuosina 1993 ja 1994 tehtyjä komission päätöksiä. Päätöksissä korostetaan yksiselitteisesti, että komissio käyttää tutkinta- ja seurantavaltuuksiaan varmistaakseen, että telakat saavat vain rakenneuudistukseen tarvittavan määrän tukea.

| (84) | Sekä Saksa että KWW väittävät huomautuksissaan, että kiistanalainen 60,988 miljoonan euron (119,284 miljoonan Saksan markan) tuki on osa Saksalle maaliskuussa 1993 ja tammikuussa 1994 tiedoksi annetuilla komission päätöksillä hyväksyttyä kokonaistoimintatukea ja sen vuoksi voimassa olevaa tukea, jonka soveltuvuutta yhteismarkkinoille ei voida arvioida myöhemmin uudelleen. Saksa ja KWW toteavat myös, että komission hyväksymistä määristä osa ei itse asiassa ollut tukea. Osa rakenneuudistuskustannuksista katettiin telakan omin varoin, jotka kirjattiin tase-erinä. Vain 29,812 miljoonan euron (58,309 miljoonan Saksan markan) määrä oli käteisenä maksettua toimintatukea. |
| --- | --- |

(84)

Sekä Saksa että KWW väittävät huomautuksissaan, että kiistanalainen 60,988 miljoonan euron (119,284 miljoonan Saksan markan) tuki on osa Saksalle maaliskuussa 1993 ja tammikuussa 1994 tiedoksi annetuilla komission päätöksillä hyväksyttyä kokonaistoimintatukea ja sen vuoksi voimassa olevaa tukea, jonka soveltuvuutta yhteismarkkinoille ei voida arvioida myöhemmin uudelleen. Saksa ja KWW toteavat myös, että komission hyväksymistä määristä osa ei itse asiassa ollut tukea. Osa rakenneuudistuskustannuksista katettiin telakan omin varoin, jotka kirjattiin tase-erinä. Vain 29,812 miljoonan euron (58,309 miljoonan Saksan markan) määrä oli käteisenä maksettua toimintatukea.

| (85) | Komissio panee merkille, että kokonaistukeen sisältyy sekä käteisenä maksettua että muuta tukea. Muuna kuin käteisenä maksettu tuki koostuu varojen – käyttö- ja rahoitusomaisuuden – siirrosta uudelle yritykselle ja suhteellista pienempien rahoitusvelkojen siirrosta. Tuen maksutavalla ei kuitenkaan ole ratkaisevaa merkitystä sille, katsotaanko maksusuoritus tueksi. Komissio hyväksyi kahdella päätöksellään yhteensä 380,9 miljoonan euron (745 miljoonan Saksan markan) toimintatuen, josta osa maksettiin käteisenä ja osa muulla tavalla. Saksa ja tuensaaja eivät ole panneet vireille kumpaakaan päätöstä koskevaa kannetta. Päätökset sitovat sen vuoksi Saksaa, tuensaajaa ja komissiota itseään. Tässä vaiheessa on myös todettava, että käteisenä myönnetyn tuen kokonaismäärä on selkeästi suurempi kuin kiistanalainen 60,988 miljoonan euron (119,284 miljoonan Saksan markan) summa. Tuensaajan olisi perustamissopimuksen 230 artiklan 5 kohdan mukaisesti pitänyt panna kahden kuukauden kuluessa vireille päätöksiä koskeva kanne, jos se katsoi arvioinnin virheelliseksi. |
| --- | --- |

(85)

Komissio panee merkille, että kokonaistukeen sisältyy sekä käteisenä maksettua että muuta tukea. Muuna kuin käteisenä maksettu tuki koostuu varojen – käyttö- ja rahoitusomaisuuden – siirrosta uudelle yritykselle ja suhteellista pienempien rahoitusvelkojen siirrosta. Tuen maksutavalla ei kuitenkaan ole ratkaisevaa merkitystä sille, katsotaanko maksusuoritus tueksi. Komissio hyväksyi kahdella päätöksellään yhteensä 380,9 miljoonan euron (745 miljoonan Saksan markan) toimintatuen, josta osa maksettiin käteisenä ja osa muulla tavalla. Saksa ja tuensaaja eivät ole panneet vireille kumpaakaan päätöstä koskevaa kannetta. Päätökset sitovat sen vuoksi Saksaa, tuensaajaa ja komissiota itseään. Tässä vaiheessa on myös todettava, että käteisenä myönnetyn tuen kokonaismäärä on selkeästi suurempi kuin kiistanalainen 60,988 miljoonan euron (119,284 miljoonan Saksan markan) summa. Tuensaajan olisi perustamissopimuksen 230 artiklan 5 kohdan mukaisesti pitänyt panna kahden kuukauden kuluessa vireille päätöksiä koskeva kanne, jos se katsoi arvioinnin virheelliseksi.

| (86) | Yksityistämissopimuksen 7.6.2 kohdassa määrätään, että väliaikaisessa taseessa oli otettava huomioon myös erityinen 435,5 miljoonan Saksan markan varaus, jolla oli tarkoitus rahoittaa kiireellisiä investointeja, jotka yritys aikoi tehdä rakenneuudistuksen aikana, ja erityinen 450 miljoonan Saksan markan varaus, jolla oli tarkoitus rahoittaa yrityksille rakenneuudistuksen aikana heikentyneen tuottavuuden vuoksi kertyneitä tappioita ja muita tappioita, joita aiheutui yrityksen kilpailukyvyn heikentymisestä. Tappioiden kattamiseen tarkoitettu 450 miljoonan Saksan markan maksusuoritus oli tämän perusteella edellytys Warnow Werftin ostolle, mikä otettiin huomioon väliaikaisessa taseessa. Väliaikainen tase sisälsi tämän vuoksi eriä, jotka eivät sisältyneet suoraan siirrettyihin varoihin mutta jotka KWW sai laivanrakennussopimuksiin liittyvien tappioiden kattamiseen. Kyseiset erät ovat valtiontukea. |
| --- | --- |

(86)

Yksityistämissopimuksen 7.6.2 kohdassa määrätään, että väliaikaisessa taseessa oli otettava huomioon myös erityinen 435,5 miljoonan Saksan markan varaus, jolla oli tarkoitus rahoittaa kiireellisiä investointeja, jotka yritys aikoi tehdä rakenneuudistuksen aikana, ja erityinen 450 miljoonan Saksan markan varaus, jolla oli tarkoitus rahoittaa yrityksille rakenneuudistuksen aikana heikentyneen tuottavuuden vuoksi kertyneitä tappioita ja muita tappioita, joita aiheutui yrityksen kilpailukyvyn heikentymisestä. Tappioiden kattamiseen tarkoitettu 450 miljoonan Saksan markan maksusuoritus oli tämän perusteella edellytys Warnow Werftin ostolle, mikä otettiin huomioon väliaikaisessa taseessa. Väliaikainen tase sisälsi tämän vuoksi eriä, jotka eivät sisältyneet suoraan siirrettyihin varoihin mutta jotka KWW sai laivanrakennussopimuksiin liittyvien tappioiden kattamiseen. Kyseiset erät ovat valtiontukea.

| (87) | Se, että osa tuesta maksettiin muuna kuin käteisenä, ilmenee selkeästi toisen toimintatukierän käyttöön asettamisesta tehdystä komission päätöksestä, joka annettiin Saksalle tiedoksi 17 päivänä tammikuuta 1994. Päätöksessä todetaan seuraavaa: ”...617,1 miljoonan Saksan markan toimintatuki, josta 113,5 miljoonaa markkaa maksettaisiin käteisenä (66,9 miljoonaa markkaa Wettbewerbshilfe-tukena ja 46,6 miljoonaa markkaa 1 päivän heinäkuuta 1990 jälkeen allekirjoitettuihin sopimuksiin liittyvien tappioiden osittaiseen kattamiseen)...”. Tämä osoittaa, että suurin osa (eli 257,4 miljoonaa euroa (503,6 miljoonaa Saksan markkaa)) kyseisellä päätöksellä hyväksytystä toimintatuesta hyväksyttiin muuna kuin käteisenä maksettavana tukena. |
| --- | --- |

(87)

Se, että osa tuesta maksettiin muuna kuin käteisenä, ilmenee selkeästi toisen toimintatukierän käyttöön asettamisesta tehdystä komission päätöksestä, joka annettiin Saksalle tiedoksi 17 päivänä tammikuuta 1994. Päätöksessä todetaan seuraavaa: ”...617,1 miljoonan Saksan markan toimintatuki, josta 113,5 miljoonaa markkaa maksettaisiin käteisenä (66,9 miljoonaa markkaa Wettbewerbshilfe-tukena ja 46,6 miljoonaa markkaa 1 päivän heinäkuuta 1990 jälkeen allekirjoitettuihin sopimuksiin liittyvien tappioiden osittaiseen kattamiseen)...”. Tämä osoittaa, että suurin osa (eli 257,4 miljoonaa euroa (503,6 miljoonaa Saksan markkaa)) kyseisellä päätöksellä hyväksytystä toimintatuesta hyväksyttiin muuna kuin käteisenä maksettavana tukena.

| (88) | KWW ei voi väittää, ettei se pannut missään vaiheessa vireille kannetta, joka olisi koskenut muuna kuin käteisenä myönnettyä tukea koskevia päätösten osia, sillä komissio teki asiasta myönteisen päätöksen. Varojen siirron katsominen valtiontueksi oli KWW:n kannalta niin raskauttavaa, että se olisi voinut hakea päätökseen muutosta, jos se ei olisi hyväksynyt päätöksessä esitettyjä näkemyksiä. Komissio katsoi toimenpiteet tueksi ja tutki, soveltuivatko ne yhteismarkkinoille. Tämä merkitsi, että komissio kykeni asettamaan ehtoja ja vastaavasti hyväksymään Saksan antamat sitoumukset, jotka vaikuttivat suoraan tuensaajan toimintaan. Päätöksen kumoamiseksi voidaan tällaisessa tilanteessa nostaa kanne (8). |
| --- | --- |

(88)

KWW ei voi väittää, ettei se pannut missään vaiheessa vireille kannetta, joka olisi koskenut muuna kuin käteisenä myönnettyä tukea koskevia päätösten osia, sillä komissio teki asiasta myönteisen päätöksen. Varojen siirron katsominen valtiontueksi oli KWW:n kannalta niin raskauttavaa, että se olisi voinut hakea päätökseen muutosta, jos se ei olisi hyväksynyt päätöksessä esitettyjä näkemyksiä. Komissio katsoi toimenpiteet tueksi ja tutki, soveltuivatko ne yhteismarkkinoille. Tämä merkitsi, että komissio kykeni asettamaan ehtoja ja vastaavasti hyväksymään Saksan antamat sitoumukset, jotka vaikuttivat suoraan tuensaajan toimintaan. Päätöksen kumoamiseksi voidaan tällaisessa tilanteessa nostaa kanne (8).

| (89) | Komissio laati saatavilla olleiden tietojen perusteella yksityiskohtaisen selvityksen tukimääristä, jotka KWW sai tuen hyväksymisen jälkeen. Ennen yksityistämistä laaditun taseen, siirtotaseen, tilintarkastusyhtiö Arthur Andersonin tuen käytöstä laatimien kertomusten, yksityistämismenettelyn ja yksityistämissopimuksen analyyttisen arvioinnin perusteella näyttää siltä, että telakka ei lopulta saanut toimintatukea, jonka määrä vastasi luopumista aiempien 42,1 miljoonan euron (82,4 miljoonan Saksan markan) velkojen perinnästä ja jonka komissio oli hyväksynyt 3 päivänä maaliskuuta 1993 tehdyllä komission päätöksellä. |
| --- | --- |

(89)

Komissio laati saatavilla olleiden tietojen perusteella yksityiskohtaisen selvityksen tukimääristä, jotka KWW sai tuen hyväksymisen jälkeen. Ennen yksityistämistä laaditun taseen, siirtotaseen, tilintarkastusyhtiö Arthur Andersonin tuen käytöstä laatimien kertomusten, yksityistämismenettelyn ja yksityistämissopimuksen analyyttisen arvioinnin perusteella näyttää siltä, että telakka ei lopulta saanut toimintatukea, jonka määrä vastasi luopumista aiempien 42,1 miljoonan euron (82,4 miljoonan Saksan markan) velkojen perinnästä ja jonka komissio oli hyväksynyt 3 päivänä maaliskuuta 1993 tehdyllä komission päätöksellä.

| (90) | Velkojen perinnästä luopuminen voidaan katsoa valtiontueksi vain siinä tapauksessa, että rahoitusveloista, joiden perinnästä on luovuttu, vapautuvat varat pysyvät toimenpiteen seurauksena tuensaajan käytettävissä (tai tuensaaja saa kyseiset varat uuden yrityksen perustamisen yhteydessä, kuten tarkasteltavana olevassa tapauksessa). KWW:n siirtotaseeseen ei kuitenkaan sisälly kyseiseksi toimintatueksi katsottavia varoja, jotka olisi siirretty sille ilman rahoitusvelkoja ja joiden määrä vastaisi velkoja, joiden perinnästä on luovuttu. Koska WW (joka on julkinen yritys) vastasi lainasta, jonka perinnästä luovuttiin juuri ennen yksityistämistä, valtio aikaisempana osakkaana oli toimenpiteen ainoa edunsaaja eikä siirtänyt kyseistä etua uudelle yritykselle. Näyttää siltä, että telakka ei hyötynyt tästä komission aiemmin hyväksymästä toimintatuesta. |
| --- | --- |

(90)

Velkojen perinnästä luopuminen voidaan katsoa valtiontueksi vain siinä tapauksessa, että rahoitusveloista, joiden perinnästä on luovuttu, vapautuvat varat pysyvät toimenpiteen seurauksena tuensaajan käytettävissä (tai tuensaaja saa kyseiset varat uuden yrityksen perustamisen yhteydessä, kuten tarkasteltavana olevassa tapauksessa). KWW:n siirtotaseeseen ei kuitenkaan sisälly kyseiseksi toimintatueksi katsottavia varoja, jotka olisi siirretty sille ilman rahoitusvelkoja ja joiden määrä vastaisi velkoja, joiden perinnästä on luovuttu. Koska WW (joka on julkinen yritys) vastasi lainasta, jonka perinnästä luovuttiin juuri ennen yksityistämistä, valtio aikaisempana osakkaana oli toimenpiteen ainoa edunsaaja eikä siirtänyt kyseistä etua uudelle yritykselle. Näyttää siltä, että telakka ei hyötynyt tästä komission aiemmin hyväksymästä toimintatuesta.

| (91) | Tuen käyttöä koskevan kertomuksen mukaan roro-erityisaluksia koskevia laivanrakennussopimuksia ei siirretty KWW:lle. Vaikka kyseisiin sopimuksiin liittyvä tappiokorvaus sisältyi 315,5 miljoonan euron (617,1 miljoonan Saksan markan) toimintatukeen, jonka komissio oli hyväksynyt 17 päivänä tammikuuta 1994, KWW ei ollut vastuussa kyseisten sopimusten täytäntöönpanosta. KWW ei tästä syystä olisi saanut myöntää korvausta sopimuksiin mahdollisesti liittyvien tappioiden kattamiseksi. KWW:lle ei sen vuoksi ole syytä korvata sitä, että se ei lopulta saanut tätä 17,7 miljoonan euron (34,6 miljoonan Saksan markan) tukea. Kuten edellä johdanto-osan 12–20 kappaleessa mainitaan, viimeksi mainittu määrä ei sisältynyt 230,08 miljoonan euron (450,0 miljoonan Saksan markan) tappiokorvaukseen, joka mainitaan tuen käyttöä koskevassa kertomuksessa. |
| --- | --- |

(91)

Tuen käyttöä koskevan kertomuksen mukaan roro-erityisaluksia koskevia laivanrakennussopimuksia ei siirretty KWW:lle. Vaikka kyseisiin sopimuksiin liittyvä tappiokorvaus sisältyi 315,5 miljoonan euron (617,1 miljoonan Saksan markan) toimintatukeen, jonka komissio oli hyväksynyt 17 päivänä tammikuuta 1994, KWW ei ollut vastuussa kyseisten sopimusten täytäntöönpanosta. KWW ei tästä syystä olisi saanut myöntää korvausta sopimuksiin mahdollisesti liittyvien tappioiden kattamiseksi. KWW:lle ei sen vuoksi ole syytä korvata sitä, että se ei lopulta saanut tätä 17,7 miljoonan euron (34,6 miljoonan Saksan markan) tukea. Kuten edellä johdanto-osan 12–20 kappaleessa mainitaan, viimeksi mainittu määrä ei sisältynyt 230,08 miljoonan euron (450,0 miljoonan Saksan markan) tappiokorvaukseen, joka mainitaan tuen käyttöä koskevassa kertomuksessa.

| (92) | KWW on saanut Mecklenburg-Vorpommernin osavaltiolta 8 miljoonaa euroa (15,6 miljoonaa Saksan markkaa) vähemmän investointitukea kuin oli suunniteltu. |
| --- | --- |

(92)

KWW on saanut Mecklenburg-Vorpommernin osavaltiolta 8 miljoonaa euroa (15,6 miljoonaa Saksan markkaa) vähemmän investointitukea kuin oli suunniteltu.

| (93) | KWW ja Saksa väittävät, että vaikka komissio päättelisi arvioitujen ja todellisten tappioiden välisen erotuksen olevan valtiontuen kannalta merkityksellinen seikka, erotus olisi pienempi kuin komissio väittää. Yhteensä 31,955 miljoonan euron (62,5 miljoonan Saksan markan) Wettbewerbshilfe-tuella ei ollut tarkoitus korvata tappioita, vaan, kuten yleensä, korvata haittoja, joita kaikille saksalaisille telakoille aiheutuu niiden sijainnista Saksassa ja Euroopassa. |
| --- | --- |

(93)

KWW ja Saksa väittävät, että vaikka komissio päättelisi arvioitujen ja todellisten tappioiden välisen erotuksen olevan valtiontuen kannalta merkityksellinen seikka, erotus olisi pienempi kuin komissio väittää. Yhteensä 31,955 miljoonan euron (62,5 miljoonan Saksan markan) Wettbewerbshilfe-tuella ei ollut tarkoitus korvata tappioita, vaan, kuten yleensä, korvata haittoja, joita kaikille saksalaisille telakoille aiheutuu niiden sijainnista Saksassa ja Euroopassa.

| (94) | Komissio toteaa, että yksityissopimuksessa ja Warnow Werftin yksityistämistä koskevissa kertomuksissa esitettiin yksityiskohtainen arvio telakan rakenneuudistukseen myönnettävästä tuesta. Kyseisten asiakirjojen mukaan rakenneuudistuksen aikana tappioiden korvaamiseksi maksetun tuen kokonaismäärä oli yhteensä 285,096 miljoonaa euroa (557,6 miljoonaa Saksan markkaa). Tähän määrään sisältyi 230,091 miljoonan euron (450 miljoonan Saksan markan) tappiokorvaus, 37,32 miljoonan euron (73 miljoonan Saksan markan) Wettbewerbshilfe-tuki ja 17,69 miljoonan euron (34,6 miljoonan Saksan markan) tuki, jolla katettiin Treuhandanstaltille siirrettyyn voimassa olleeseen sopimukseen liittyneet tappiot. |
| --- | --- |

(94)

Komissio toteaa, että yksityissopimuksessa ja Warnow Werftin yksityistämistä koskevissa kertomuksissa esitettiin yksityiskohtainen arvio telakan rakenneuudistukseen myönnettävästä tuesta. Kyseisten asiakirjojen mukaan rakenneuudistuksen aikana tappioiden korvaamiseksi maksetun tuen kokonaismäärä oli yhteensä 285,096 miljoonaa euroa (557,6 miljoonaa Saksan markkaa). Tähän määrään sisältyi 230,091 miljoonan euron (450 miljoonan Saksan markan) tappiokorvaus, 37,32 miljoonan euron (73 miljoonan Saksan markan) Wettbewerbshilfe-tuki ja 17,69 miljoonan euron (34,6 miljoonan Saksan markan) tuki, jolla katettiin Treuhandanstaltille siirrettyyn voimassa olleeseen sopimukseen liittyneet tappiot.

| (95) | KWW sai Wettbewerbshilfe-tukena ainoastaan 31,955 miljoonaa euroa (62,5 miljoonaa Saksan markkaa) hyväksytyn 37,3 miljoonan euron (73 miljoonan Saksan markan) sijaan. Wettbewerbshilfe-tuen tarkoituksena oli korvata rakenneuudistuksen aikana kertyneitä tappioita. Komissio sisällytti tästä syystä hyväksytyn tappiokorvauksen kokonaismäärään maksamatta jääneestä 31,955 miljoonan euron (62,5 miljoonan Saksan markan) Wettbewerbshilfe-tuesta maksetun korvauksen. |
| --- | --- |

(95)

KWW sai Wettbewerbshilfe-tukena ainoastaan 31,955 miljoonaa euroa (62,5 miljoonaa Saksan markkaa) hyväksytyn 37,3 miljoonan euron (73 miljoonan Saksan markan) sijaan. Wettbewerbshilfe-tuen tarkoituksena oli korvata rakenneuudistuksen aikana kertyneitä tappioita. Komissio sisällytti tästä syystä hyväksytyn tappiokorvauksen kokonaismäärään maksamatta jääneestä 31,955 miljoonan euron (62,5 miljoonan Saksan markan) Wettbewerbshilfe-tuesta maksetun korvauksen.

| (96) | Vaikka KWW:n esittämät väitteet voitaisiin hyväksyä, niillä ei olisi vaikutusta komission tuesta laatimaan arviointiin. Kiistanalaista ei ole se, saiko KWW Wettbewerbshilfe-tukea vai ei, sillä riippumatta siitä, oliko Wettbewerbshilfe-tuki tarkoitettu tappioiden korvaamiseen, yritys sai siitä tuloa, joka alensi yrityksen tappioita. Tappioiden korvaamiseen tarkoitettua toimintatukea tarvittiin sen vuoksi vähemmän. KWW:n väitettä, jonka mukaan Wettbewerbshilfe-tuki olisi jätettävä kokonaisuudessaan tukilaskelmien ulkopuolelle, ei voida perustella uskottavasti, minkä vuoksi väite on hylättävä. |
| --- | --- |

(96)

Vaikka KWW:n esittämät väitteet voitaisiin hyväksyä, niillä ei olisi vaikutusta komission tuesta laatimaan arviointiin. Kiistanalaista ei ole se, saiko KWW Wettbewerbshilfe-tukea vai ei, sillä riippumatta siitä, oliko Wettbewerbshilfe-tuki tarkoitettu tappioiden korvaamiseen, yritys sai siitä tuloa, joka alensi yrityksen tappioita. Tappioiden korvaamiseen tarkoitettua toimintatukea tarvittiin sen vuoksi vähemmän. KWW:n väitettä, jonka mukaan Wettbewerbshilfe-tuki olisi jätettävä kokonaisuudessaan tukilaskelmien ulkopuolelle, ei voida perustella uskottavasti, minkä vuoksi väite on hylättävä.

| (97) | Saksa kyseenalaistaa myös komission valtuudet selvittää, käytettiinkö tuki hyväksyttyyn käyttötarkoitukseensa. Komissio katsoo, että tappiokorvauksena myönnetyn tuen hyväksyvissä komission päätöksissä ilmoitetaan selkeästi, että komissio käyttää tutkinta- ja seurantavaltuuksiaan varmistaakseen, että Saksan uusissa osavaltioissa sijaitsevat telakat saavat vain rakenneuudistukseensa tarvittavan määrän tukea. |
| --- | --- |

(97)

Saksa kyseenalaistaa myös komission valtuudet selvittää, käytettiinkö tuki hyväksyttyyn käyttötarkoitukseensa. Komissio katsoo, että tappiokorvauksena myönnetyn tuen hyväksyvissä komission päätöksissä ilmoitetaan selkeästi, että komissio käyttää tutkinta- ja seurantavaltuuksiaan varmistaakseen, että Saksan uusissa osavaltioissa sijaitsevat telakat saavat vain rakenneuudistukseensa tarvittavan määrän tukea.

| (98) | Komissio ei yhdy Saksan väitteeseen, jonka mukaan komission seuranta- ja tutkintavaltuuksia koskeva virke komission päätöksissä koskisi vain ajankohtia, joina tukimääriä koskevat arviot analysoitiin ja tukierät asetettiin käyttöön. Tässä yhteydessä on muistettava asiaan liittyvät erityisolosuhteet, ennen kaikkea direktiivin 92/68/ETY säännös, jonka mukaan toimintatuki oli maksettava vuoden 1993 loppuun mennessä, ja se, että Saksalle asetetaan kyseisessä direktiivissä velvollisuus antaa kertomuksia. Komission neuvostolle antama sitoumus on tämän perusteella tulkittava velvollisuudeksi seurata, että tuki rajoitetaan rakenneuudistuksen kannalta ehdottoman välttämättömään vähimmäismäärään. |
| --- | --- |

(98)

Komissio ei yhdy Saksan väitteeseen, jonka mukaan komission seuranta- ja tutkintavaltuuksia koskeva virke komission päätöksissä koskisi vain ajankohtia, joina tukimääriä koskevat arviot analysoitiin ja tukierät asetettiin käyttöön. Tässä yhteydessä on muistettava asiaan liittyvät erityisolosuhteet, ennen kaikkea direktiivin 92/68/ETY säännös, jonka mukaan toimintatuki oli maksettava vuoden 1993 loppuun mennessä, ja se, että Saksalle asetetaan kyseisessä direktiivissä velvollisuus antaa kertomuksia. Komission neuvostolle antama sitoumus on tämän perusteella tulkittava velvollisuudeksi seurata, että tuki rajoitetaan rakenneuudistuksen kannalta ehdottoman välttämättömään vähimmäismäärään.

| (99) | Seurantavelvoitteiden osalta voidaan todeta, että Saksan oli direktiivin 90/684/ETY 10 a artiklan 2 kohdan d alakohdan mukaisesti toimitettava komissiolle riippumattoman tilintarkastajan laatimien vuosikertomusten muodossa todisteet siitä, että tukeen liittyvät maksut oli rajoitettu tiukasti yksinomaan entisessä DDR:ssä sijaitseville telakoille. Komissiolle annettiin näitä tuen käyttöä koskevia kertomuksia rakenneuudistuskauden loppuun (vuoden 1995 loppuun) sen seuraamiseksi, oliko tuki käytetty yksinomaan KWW:n hyväksi. Tämän lisäksi kertomuksissa annettiin tietoja myös tuen käytöstä. |
| --- | --- |

(99)

Seurantavelvoitteiden osalta voidaan todeta, että Saksan oli direktiivin 90/684/ETY 10 a artiklan 2 kohdan d alakohdan mukaisesti toimitettava komissiolle riippumattoman tilintarkastajan laatimien vuosikertomusten muodossa todisteet siitä, että tukeen liittyvät maksut oli rajoitettu tiukasti yksinomaan entisessä DDR:ssä sijaitseville telakoille. Komissiolle annettiin näitä tuen käyttöä koskevia kertomuksia rakenneuudistuskauden loppuun (vuoden 1995 loppuun) sen seuraamiseksi, oliko tuki käytetty yksinomaan KWW:n hyväksi. Tämän lisäksi kertomuksissa annettiin tietoja myös tuen käytöstä.

| (100) | Saksa väittää, että se, että Saksa toimitti komissiolle tietoja tuen hyväksymisen jälkeen ja erityisesti tuen käyttöä koskevia kertomuksia, ei antanut komissiolle valtuuksia tarkistaa, oliko tuki tarpeellista. Kertomusten tarkoituksena oli osoittaa, että tukea ei siirretty tuensaajatelakalta muille yrityksille. Kertomuksilla ei pyritty osoittamaan todellisten tappioiden määrää. Kertomuksissa annetuilla tiedoilla tuen käytöstä pyrittiin tuen käyttöä koskevalle valvonnalle asetetun tarkoituksen mukaisesti ainoastaan osoittamaan avoimesti, ettei sijoittaja siirtänyt tukea muille telakoille. |
| --- | --- |

(100)

Saksa väittää, että se, että Saksa toimitti komissiolle tietoja tuen hyväksymisen jälkeen ja erityisesti tuen käyttöä koskevia kertomuksia, ei antanut komissiolle valtuuksia tarkistaa, oliko tuki tarpeellista. Kertomusten tarkoituksena oli osoittaa, että tukea ei siirretty tuensaajatelakalta muille yrityksille. Kertomuksilla ei pyritty osoittamaan todellisten tappioiden määrää. Kertomuksissa annetuilla tiedoilla tuen käytöstä pyrittiin tuen käyttöä koskevalle valvonnalle asetetun tarkoituksen mukaisesti ainoastaan osoittamaan avoimesti, ettei sijoittaja siirtänyt tukea muille telakoille.

| (101) | Saksa ei ota huomioon sitä, että molemmissa tuen hyväksymispäätöksissä on sitoumuksia, jotka annettiin toimintatuen myöntämiseksi tappioiden kattamiseen ja joiden tarkoituksena oli estää korvaussumman nouseminen liian suureksi. Komission seurantavaltuuksia koskevaa keskustelua ei kyseisten säännösten nojalla ole tarpeen jatkaa, sillä on kiistatonta, että komissiolla on valtuudet ja jopa velvollisuus määrätä seuraamuksia valtiontuen hyväksymispäätöksessä asetettujen olennaisten edellytysten jättämisestä täyttämättä. Komission on kyseisissä tapauksissa vaadittava, että yhteismarkkinoille soveltumattomaksi ja sääntöjenvastaiseksi (eli ilman komission hyväksyntää myönnetyksi) katsottava tuki on perittävä takaisin tuensaajalta. |
| --- | --- |

(101)

Saksa ei ota huomioon sitä, että molemmissa tuen hyväksymispäätöksissä on sitoumuksia, jotka annettiin toimintatuen myöntämiseksi tappioiden kattamiseen ja joiden tarkoituksena oli estää korvaussumman nouseminen liian suureksi. Komission seurantavaltuuksia koskevaa keskustelua ei kyseisten säännösten nojalla ole tarpeen jatkaa, sillä on kiistatonta, että komissiolla on valtuudet ja jopa velvollisuus määrätä seuraamuksia valtiontuen hyväksymispäätöksessä asetettujen olennaisten edellytysten jättämisestä täyttämättä. Komission on kyseisissä tapauksissa vaadittava, että yhteismarkkinoille soveltumattomaksi ja sääntöjenvastaiseksi (eli ilman komission hyväksyntää myönnetyksi) katsottava tuki on perittävä takaisin tuensaajalta.

| (102) | Komissio on Saksan kanssa samaa mieltä siitä, että tuen käyttöä koskevien kertomusten tarkoituksena oli osoittaa, että telakan rakenneuudistukseen myönnettyä tukea ei ole siirretty muille yrityksille, esimerkiksi telakan emoyhtiölle. Tuen hyväksymispäätösten mukaisen käytön seuranta kattoi kuitenkin myös sen seurannan, että tuki käytettiin päätöksessä hyväksyttyyn tarkoitukseen. Näin pyrittiin varmistamaan, että tuki käytettiin kokonaisuudessaan telakan rakenneuudistukseen. |
| --- | --- |

(102)

Komissio on Saksan kanssa samaa mieltä siitä, että tuen käyttöä koskevien kertomusten tarkoituksena oli osoittaa, että telakan rakenneuudistukseen myönnettyä tukea ei ole siirretty muille yrityksille, esimerkiksi telakan emoyhtiölle. Tuen hyväksymispäätösten mukaisen käytön seuranta kattoi kuitenkin myös sen seurannan, että tuki käytettiin päätöksessä hyväksyttyyn tarkoitukseen. Näin pyrittiin varmistamaan, että tuki käytettiin kokonaisuudessaan telakan rakenneuudistukseen.

| (103) | Tuen asianmukainen käyttö tarkoituksiin, joihin se myönnettiin, oli olennainen osa seurantaa. Tästä on osoituksena myös se, että tuen käyttöä koskevat selvitykset ovat keskeisessä asemassa kertomusten rakenteessa ja sisällössä. Näiden tietojen sisällyttämistä kertomuksiin pidettiin tärkeänä siksi, että komissio saisi kaikki tarvittavat tiedot varmistaakseen, että tuki käytetään hyväksymispäätösten ja neuvostolle annetun sitoumuksen mukaisesti. |
| --- | --- |

(103)

Tuen asianmukainen käyttö tarkoituksiin, joihin se myönnettiin, oli olennainen osa seurantaa. Tästä on osoituksena myös se, että tuen käyttöä koskevat selvitykset ovat keskeisessä asemassa kertomusten rakenteessa ja sisällössä. Näiden tietojen sisällyttämistä kertomuksiin pidettiin tärkeänä siksi, että komissio saisi kaikki tarvittavat tiedot varmistaakseen, että tuki käytetään hyväksymispäätösten ja neuvostolle annetun sitoumuksen mukaisesti.

| (104) | Sekä KWW että Saksa väittävät myös huomautuksissaan, että komissio on ollut jo vuodesta 1996, jolloin sille toimitettiin viimeinen tuen käyttöä koskeva kertomus, tietoinen todellisten tappioiden jäämisestä huomattavasti arvioita pienemmiksi. Komissio aloitti tästä huolimatta asian tutkinnan vasta vuonna 1999. |
| --- | --- |

(104)

Sekä KWW että Saksa väittävät myös huomautuksissaan, että komissio on ollut jo vuodesta 1996, jolloin sille toimitettiin viimeinen tuen käyttöä koskeva kertomus, tietoinen todellisten tappioiden jäämisestä huomattavasti arvioita pienemmiksi. Komissio aloitti tästä huolimatta asian tutkinnan vasta vuonna 1999.

| (105) | Komissio toteaa, että kuten menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä todetaan, viimeinen tuen käyttöä koskeva kertomus kattaa vuoden 1995 loppuun ulottuneen jakson. Kertomukseen sisältyvän liitteen 2 sivulla 1 on vuoden 1995 loppuun mennessä saatua tukea kuvaava taulukko. Taulukon mukaan tappioiden korvaamiseen oli käytetty vuoden 1995 loppuun mennessä tukea yhteensä 256,817 miljoonaa euroa (502,291 miljoonaa Saksan markkaa) ja tuen kokonaismäärä oli 262 miljoonaa euroa (512,5 miljoonaa Saksan markkaa). Koska oli mahdollista, että puuttuva 5 miljoonan euron tukierä olisi voitu tarvita 31 päivän joulukuuta 1995 jälkeen sellaisten vuoden 1993 loppuun mennessä allekirjoitetuista sopimuksista aiheutuneiden tappioiden kattamiseen, jotka eivät olleet toteutuneet vielä vuoden 1995 loppuun mennessä, komissio ei katsonut aiheelliseksi puuttua asiaan. |
| --- | --- |

(105)

Komissio toteaa, että kuten menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä todetaan, viimeinen tuen käyttöä koskeva kertomus kattaa vuoden 1995 loppuun ulottuneen jakson. Kertomukseen sisältyvän liitteen 2 sivulla 1 on vuoden 1995 loppuun mennessä saatua tukea kuvaava taulukko. Taulukon mukaan tappioiden korvaamiseen oli käytetty vuoden 1995 loppuun mennessä tukea yhteensä 256,817 miljoonaa euroa (502,291 miljoonaa Saksan markkaa) ja tuen kokonaismäärä oli 262 miljoonaa euroa (512,5 miljoonaa Saksan markkaa). Koska oli mahdollista, että puuttuva 5 miljoonan euron tukierä olisi voitu tarvita 31 päivän joulukuuta 1995 jälkeen sellaisten vuoden 1993 loppuun mennessä allekirjoitetuista sopimuksista aiheutuneiden tappioiden kattamiseen, jotka eivät olleet toteutuneet vielä vuoden 1995 loppuun mennessä, komissio ei katsonut aiheelliseksi puuttua asiaan.

| (106) | Kun viimeinen tuen käyttöä koskeva kertomus annettiin, komissiolla ei ollut mitään tietoa siitä, että todellisten ja arvioitujen tappioiden välinen erotus oli itse asiassa huomattavasti viimeisessä kertomuksessa ilmoitettua suurempi eli 60,988 miljoonaa euroa (119,284 miljoonaa Saksan markkaa) eikä 5 miljoonaa euroa. Koska Saksa ja KWW eivät ilmoittaneet tilanteen muuttumisesta komissiolle vuonna 1997, jolloin ne saivat lopulliset luvut vahvistaneen tilintarkastuskertomuksen, komissio ei ollut tietoinen todellisesta tilanteesta. Komissio sai tilanteen tietoonsa vasta heinäkuussa 1999, jolloin se sai omasta pyynnöstään Saksalta 30 päivänä kesäkuuta 1999 päivätyllä kirjeellä 25 päivänä huhtikuuta 1997 päivätyn tilintarkastajan lausunnon. Koska lausunto oli osoitettu vain Saksalle eikä sitä toimitettu missään vaiheessa komissiolle, todellinen tilanne selvisi komissiolle vasta heinäkuussa 1999. Komissio haluaa tässä yhteydessä korostaa, että Saksa ei ole esittänyt mitään todisteita siitä, että komissio olisi saanut tiedon asiasta, kuten Saksa väittää. |
| --- | --- |

(106)

Kun viimeinen tuen käyttöä koskeva kertomus annettiin, komissiolla ei ollut mitään tietoa siitä, että todellisten ja arvioitujen tappioiden välinen erotus oli itse asiassa huomattavasti viimeisessä kertomuksessa ilmoitettua suurempi eli 60,988 miljoonaa euroa (119,284 miljoonaa Saksan markkaa) eikä 5 miljoonaa euroa. Koska Saksa ja KWW eivät ilmoittaneet tilanteen muuttumisesta komissiolle vuonna 1997, jolloin ne saivat lopulliset luvut vahvistaneen tilintarkastuskertomuksen, komissio ei ollut tietoinen todellisesta tilanteesta. Komissio sai tilanteen tietoonsa vasta heinäkuussa 1999, jolloin se sai omasta pyynnöstään Saksalta 30 päivänä kesäkuuta 1999 päivätyllä kirjeellä 25 päivänä huhtikuuta 1997 päivätyn tilintarkastajan lausunnon. Koska lausunto oli osoitettu vain Saksalle eikä sitä toimitettu missään vaiheessa komissiolle, todellinen tilanne selvisi komissiolle vasta heinäkuussa 1999. Komissio haluaa tässä yhteydessä korostaa, että Saksa ei ole esittänyt mitään todisteita siitä, että komissio olisi saanut tiedon asiasta, kuten Saksa väittää.

| (107) | KWW väittää, että rakenneuudistukseen tarkoitetut varat käytettiin niille asetettujen tavoitteiden mukaan, sillä komission päätöksissä ei hyväksytä tukea erityisesti tappioiden korvaamiseen vaan toimintatuki yleensä. Tuki käytettiin sille asetettujen tavoitteiden mukaisesti telakan rakenneuudistukseen. |
| --- | --- |

(107)

KWW väittää, että rakenneuudistukseen tarkoitetut varat käytettiin niille asetettujen tavoitteiden mukaan, sillä komission päätöksissä ei hyväksytä tukea erityisesti tappioiden korvaamiseen vaan toimintatuki yleensä. Tuki käytettiin sille asetettujen tavoitteiden mukaisesti telakan rakenneuudistukseen.

| (108) | Komissio toteaa, että molemmissa Saksalle maaliskuussa 1993 ja tammikuussa 1994 tiedoksi annetuissa komission päätöksissä on osoitettu tietyt määrät tappioiden korvaamiseksi. Ensimmäisessä päätöksessä hyväksyttiin nimenomaisesti 6 miljoonaa euroa (11,7 miljoonaa Saksan markkaa) ja toisessa 23,82 miljoonaa euroa (46,6 miljoonaa Saksan markkaa) 1 päivän heinäkuuta 1990 jälkeen allekirjoitetuista sopimuksista aiheutuneista tappioista osan kattamiseen. Nämä tukimäärät määritettiin tiettyjen tappioiden korvaamiseksi, ja vaikka muun toimintatuen käyttökohteeksi ei ilmoitettu erikseen mainittujen tappioiden kattamista, sen ei voida katsoa merkitsevän, että kyseisellä tuella olisi ollut muita käyttötarkoituksia. Saksan tuesta antamasta ilmoituksesta ilmenee selkeästi, että kyseiset määrät myönnettiin nimenomaan tappioiden korvaamiseen. |
| --- | --- |

(108)

Komissio toteaa, että molemmissa Saksalle maaliskuussa 1993 ja tammikuussa 1994 tiedoksi annetuissa komission päätöksissä on osoitettu tietyt määrät tappioiden korvaamiseksi. Ensimmäisessä päätöksessä hyväksyttiin nimenomaisesti 6 miljoonaa euroa (11,7 miljoonaa Saksan markkaa) ja toisessa 23,82 miljoonaa euroa (46,6 miljoonaa Saksan markkaa) 1 päivän heinäkuuta 1990 jälkeen allekirjoitetuista sopimuksista aiheutuneista tappioista osan kattamiseen. Nämä tukimäärät määritettiin tiettyjen tappioiden korvaamiseksi, ja vaikka muun toimintatuen käyttökohteeksi ei ilmoitettu erikseen mainittujen tappioiden kattamista, sen ei voida katsoa merkitsevän, että kyseisellä tuella olisi ollut muita käyttötarkoituksia. Saksan tuesta antamasta ilmoituksesta ilmenee selkeästi, että kyseiset määrät myönnettiin nimenomaan tappioiden korvaamiseen.

| (109) | Komissio toteaa, että yksityistämissopimus ja sen liiteasiakirjat sisälsivät yksityiskohtaisen luettelon eri tukiryhmistä. Kyseisen asiakirjan mukaan rakenneuudistuksen aikana aiheutuneiden tappioiden korvaamiseen varattu määrä oli 285 miljoonaa euroa (557 miljoonaa Saksan markkaa). Samaa jaottelua eri tukiryhmiin käytetään tuen käyttöä koskevissa kertomuksissa, joiden perusteella komissio seuraa, käytettiinkö rakenneuudistustuki sen hyväksymiin tarkoituksiin. Saksalle maaliskuussa 1993 ja tammikuussa 1994 tiedoksi annetuilla päätöksillä hyväksyttiin toimintatuki, jonka nimenomaisena tarkoituksena oli korvata rakenneuudistuksen aikana kertyneitä tappioita. |
| --- | --- |

(109)

Komissio toteaa, että yksityistämissopimus ja sen liiteasiakirjat sisälsivät yksityiskohtaisen luettelon eri tukiryhmistä. Kyseisen asiakirjan mukaan rakenneuudistuksen aikana aiheutuneiden tappioiden korvaamiseen varattu määrä oli 285 miljoonaa euroa (557 miljoonaa Saksan markkaa). Samaa jaottelua eri tukiryhmiin käytetään tuen käyttöä koskevissa kertomuksissa, joiden perusteella komissio seuraa, käytettiinkö rakenneuudistustuki sen hyväksymiin tarkoituksiin. Saksalle maaliskuussa 1993 ja tammikuussa 1994 tiedoksi annetuilla päätöksillä hyväksyttiin toimintatuki, jonka nimenomaisena tarkoituksena oli korvata rakenneuudistuksen aikana kertyneitä tappioita.

| (110) | Komissio panee merkille, että tuen käyttöä koskevassa kertomuksessa ei oteta huomioon varausten käyttöä [...] (9) euron ([...] Saksan markan) rahtaustakuisiin ja [...] euron ([...] Saksan markan) pääomatakuisiin (eli yhteensä [...] euron ([...] Saksan markan) takuisiin). Kyseiset kulut, joiden ei katsottu liittyvän laivanrakennussopimuksiin, maksettiin vasta vuoden 1995 päättymisen jälkeen. Vaikka kyseiset takuukustannukset otettaisiinkin huomioon, rakenneuudistuksen aikana aiheutuneet tappiot olisivat silti huomattavasti pienemmät kuin niiden kattamiseen hyväksytty tuki. |
| --- | --- |

(110)

Komissio panee merkille, että tuen käyttöä koskevassa kertomuksessa ei oteta huomioon varausten käyttöä [...] (9) euron ([...] Saksan markan) rahtaustakuisiin ja [...] euron ([...] Saksan markan) pääomatakuisiin (eli yhteensä [...] euron ([...] Saksan markan) takuisiin). Kyseiset kulut, joiden ei katsottu liittyvän laivanrakennussopimuksiin, maksettiin vasta vuoden 1995 päättymisen jälkeen. Vaikka kyseiset takuukustannukset otettaisiinkin huomioon, rakenneuudistuksen aikana aiheutuneet tappiot olisivat silti huomattavasti pienemmät kuin niiden kattamiseen hyväksytty tuki.

| (111) | Vaikka komissio voi suostua siihen, että rahtaus- ja pääomatakuista aiheutuneet kustannukset otetaan huomioon kertomuksessa, koska ne liittyvät määrättyihin sopimuksiin ja määritellään alusten toimittamisen jälkeen aiheutuviksi kustannuksiksi, samaa päättelytapaa ei voida soveltaa yritykselle joulukuun 1995 jälkeen aiheutuneisiin rakenneuudistuskustannuksiin. Yksityistämissopimuksessa määrättiin nimenomaan, että yrityksen oli työllistettävä tietty vähimmäismäärä henkilöstöä vuoden 1995 loppuun asti. Jos tätä määräystä ei noudatettaisi vaan työllistetyn henkilöstön määrä jäisi vaadittua pienemmäksi, yritykselle määrättäisiin suuret sakot. Komission hyväksymä sulkemistuki ja tappiot kattava tuki kattoi vain joulukuussa 1995 päättyneen rakenneuudistuskauden. Tämän vuoksi oli alusta alkaen selvää, että jos KWW haluaisi irtisanoa ylimääräiset työntekijänsä, sen olisi odotettava vuoden 1995 loppuun, ja että sulkemis- ja toimintatuki ei kattaisi irtisanomiskustannuksia. Tämä aikataulu oli tiedossa yksityistämisen toteutusajankohdasta lähtien. Tätä loogista päätelmää on mahdotonta muuttaa siten, että joulukuun 1995 jälkeen aiheutuneiden rakenneuudistuskustannusten katsottaisiin liittyvän ennen joulukuuta 1995 täytäntöön pantuihin sopimuksiin. Vuoden 1995 jälkeen toteutettu rakenneuudistus ei myöskään pienentänyt ennen vuoden 1995 loppuun mennessä täytäntöön pannuista sopimuksista aiheutuneita tappioita. Yksityistämissopimuksen määräyksessä, jolla yritys velvoitettiin työllistämään tietty henkilöstömäärä, on lisäksi kyse ulkopuolelta lähteneestä ja erillisestä sitoumuksesta, jota ei voida liittää tiettyihin sopimuksiin. |
| --- | --- |

(111)

Vaikka komissio voi suostua siihen, että rahtaus- ja pääomatakuista aiheutuneet kustannukset otetaan huomioon kertomuksessa, koska ne liittyvät määrättyihin sopimuksiin ja määritellään alusten toimittamisen jälkeen aiheutuviksi kustannuksiksi, samaa päättelytapaa ei voida soveltaa yritykselle joulukuun 1995 jälkeen aiheutuneisiin rakenneuudistuskustannuksiin. Yksityistämissopimuksessa määrättiin nimenomaan, että yrityksen oli työllistettävä tietty vähimmäismäärä henkilöstöä vuoden 1995 loppuun asti. Jos tätä määräystä ei noudatettaisi vaan työllistetyn henkilöstön määrä jäisi vaadittua pienemmäksi, yritykselle määrättäisiin suuret sakot. Komission hyväksymä sulkemistuki ja tappiot kattava tuki kattoi vain joulukuussa 1995 päättyneen rakenneuudistuskauden. Tämän vuoksi oli alusta alkaen selvää, että jos KWW haluaisi irtisanoa ylimääräiset työntekijänsä, sen olisi odotettava vuoden 1995 loppuun, ja että sulkemis- ja toimintatuki ei kattaisi irtisanomiskustannuksia. Tämä aikataulu oli tiedossa yksityistämisen toteutusajankohdasta lähtien. Tätä loogista päätelmää on mahdotonta muuttaa siten, että joulukuun 1995 jälkeen aiheutuneiden rakenneuudistuskustannusten katsottaisiin liittyvän ennen joulukuuta 1995 täytäntöön pantuihin sopimuksiin. Vuoden 1995 jälkeen toteutettu rakenneuudistus ei myöskään pienentänyt ennen vuoden 1995 loppuun mennessä täytäntöön pannuista sopimuksista aiheutuneita tappioita. Yksityistämissopimuksen määräyksessä, jolla yritys velvoitettiin työllistämään tietty henkilöstömäärä, on lisäksi kyse ulkopuolelta lähteneestä ja erillisestä sitoumuksesta, jota ei voida liittää tiettyihin sopimuksiin.

| (112) | KWW:n väitteestä, jonka mukaan tuki käytettiin telakan rakenneuudistukseen ja oli sen vuoksi tavoitteidensa mukaista, komissio toteaa, että koska rakenneuudistuksen aikana aiheutuneet todelliset tappiot olivat pienemmät kuin niiden kattamiseksi maksettu tuki, ylimääräiset varat on voitu käyttää eri tarkoitukseen. Komission tietojen mukaan kaikki muut hyväksytyt rakenneuudistustuet käytettiin kuitenkin kokonaisuudessaan suunniteltuihin tarkoituksiin. Koska tukien määrä ja tarkoitus oli vahvistettu tarkasti komission päätöksissä, lisätuen käyttöön rakenneuudistustarkoituksiin ei ollut mahdollisuutta. |
| --- | --- |

(112)

KWW:n väitteestä, jonka mukaan tuki käytettiin telakan rakenneuudistukseen ja oli sen vuoksi tavoitteidensa mukaista, komissio toteaa, että koska rakenneuudistuksen aikana aiheutuneet todelliset tappiot olivat pienemmät kuin niiden kattamiseksi maksettu tuki, ylimääräiset varat on voitu käyttää eri tarkoitukseen. Komission tietojen mukaan kaikki muut hyväksytyt rakenneuudistustuet käytettiin kuitenkin kokonaisuudessaan suunniteltuihin tarkoituksiin. Koska tukien määrä ja tarkoitus oli vahvistettu tarkasti komission päätöksissä, lisätuen käyttöön rakenneuudistustarkoituksiin ei ollut mahdollisuutta.

| (113) | Koska KWW ja Saksa eivät antaneet lisäselvityksiä jäljelle jäävän 55,423 miljoonan euron (108,399 miljoonan Saksan markan) todellisesta käytöstä, komissio päättelee saatavilla olevien tietojen perusteella, että kyseistä tukea ei käytetty komission hyväksymiin tarkoituksiin. |
| --- | --- |

(113)

Koska KWW ja Saksa eivät antaneet lisäselvityksiä jäljelle jäävän 55,423 miljoonan euron (108,399 miljoonan Saksan markan) todellisesta käytöstä, komissio päättelee saatavilla olevien tietojen perusteella, että kyseistä tukea ei käytetty komission hyväksymiin tarkoituksiin.

| (114) | Tuen hyväksymisestä tehdyissä komission päätöksissä säädetään, että telakat voivat saada vain rakenneuudistukseensa tarvittavan määrän tukea, ja komissio on sitoutunut seuraamaan tämän säännöksen noudattamista. Vain todelliset tappiot kattava korvaus voidaan tämän vuoksi katsoa tuen hyväksymispäätösten mukaiseksi. |
| --- | --- |

(114)

Tuen hyväksymisestä tehdyissä komission päätöksissä säädetään, että telakat voivat saada vain rakenneuudistukseensa tarvittavan määrän tukea, ja komissio on sitoutunut seuraamaan tämän säännöksen noudattamista. Vain todelliset tappiot kattava korvaus voidaan tämän vuoksi katsoa tuen hyväksymispäätösten mukaiseksi.

| (115) | Komissio toteaa, että ainoastaan tuen hyväksymisestä tehtyjen komission päätösten mukaisesti myönnetty tuki, joka täyttää tuen myöntämiselle asetetut edellytykset, tuen suunniteltua käyttötarkoitusta koskeva edellytys mukaan luettuna, voidaan katsoa komission päätösten mukaiseksi ja yhteismarkkinoille soveltuvaksi tueksi. Tuki, joka ei täytä kyseisiä edellytyksiä, jää ilman erityisiä toimenpiteitä hyväksymispäätösten soveltamisalan ulkopuolelle ja katsotaan yhteismarkkinoille soveltumattomaksi. |
| --- | --- |

(115)

Komissio toteaa, että ainoastaan tuen hyväksymisestä tehtyjen komission päätösten mukaisesti myönnetty tuki, joka täyttää tuen myöntämiselle asetetut edellytykset, tuen suunniteltua käyttötarkoitusta koskeva edellytys mukaan luettuna, voidaan katsoa komission päätösten mukaiseksi ja yhteismarkkinoille soveltuvaksi tueksi. Tuki, joka ei täytä kyseisiä edellytyksiä, jää ilman erityisiä toimenpiteitä hyväksymispäätösten soveltamisalan ulkopuolelle ja katsotaan yhteismarkkinoille soveltumattomaksi.

| (116) | Komissio päättelee edellä esitetyn perusteella, että komission KWW:n rakenneuudistukseen hyväksymän tuen kokonaismäärä oli 637,5 miljoonaa euroa (1 246,9 miljoonaa Saksan markkaa). Komissio toteaa, että KWW ei ole saanut 42,1 miljoonan euron (82,4 miljoonan Saksan markan) toimintatukea, jonka määrä vastaa perimättä jätettyjen aiempien velkojen määrää, ja että KWW on saanut Wettbewerbshilfe-tukea 5,4 miljoonaa euroa (10,5 miljoonaa Saksan markkaa) hyväksyttyä määrää vähemmän. |
| --- | --- |

(116)

Komissio päättelee edellä esitetyn perusteella, että komission KWW:n rakenneuudistukseen hyväksymän tuen kokonaismäärä oli 637,5 miljoonaa euroa (1 246,9 miljoonaa Saksan markkaa). Komissio toteaa, että KWW ei ole saanut 42,1 miljoonan euron (82,4 miljoonan Saksan markan) toimintatukea, jonka määrä vastaa perimättä jätettyjen aiempien velkojen määrää, ja että KWW on saanut Wettbewerbshilfe-tukea 5,4 miljoonaa euroa (10,5 miljoonaa Saksan markkaa) hyväksyttyä määrää vähemmän.

| (117) | Koska KWW ei pannut täytäntöön roro-erityisalusten rakentamista koskevia sopimuksia, se ei luonnollisesti voinut saada korvausta kyseisistä sopimuksista aiheutuneista tappioista. Kyseisen tuen maksamatta jättämistä ei sen vuoksi oteta huomioon. |
| --- | --- |

(117)

Koska KWW ei pannut täytäntöön roro-erityisalusten rakentamista koskevia sopimuksia, se ei luonnollisesti voinut saada korvausta kyseisistä sopimuksista aiheutuneista tappioista. Kyseisen tuen maksamatta jättämistä ei sen vuoksi oteta huomioon.

| (118) | Komissio toteaa, että KWW:lle vuoden 1995 loppuun mennessä maksettua tukea koskevan tilintarkastuskertomuksen mukaan KWW oli saanut 230,08 miljoonan euron (450 miljoonan Saksan markan) suoran tappiokorvauksen ja 31,95 miljoonan euron (62,5 miljoonan Saksan markan) korvauksen saamatta jääneestä Wettbewerbshilfe-tuesta, eli yhteensä 262 miljoonaa euroa (512,5 miljoonaa Saksan markkaa). |
| --- | --- |

(118)

Komissio toteaa, että KWW:lle vuoden 1995 loppuun mennessä maksettua tukea koskevan tilintarkastuskertomuksen mukaan KWW oli saanut 230,08 miljoonan euron (450 miljoonan Saksan markan) suoran tappiokorvauksen ja 31,95 miljoonan euron (62,5 miljoonan Saksan markan) korvauksen saamatta jääneestä Wettbewerbshilfe-tuesta, eli yhteensä 262 miljoonaa euroa (512,5 miljoonaa Saksan markkaa).

| (119) | Komissio toteaa lisäksi, että asiakirjoista, jotka Saksa toimitti sille 30 päivänä kesäkuuta 1999 päivätyllä kirjeellä, 25 päivänä huhtikuuta 1997 päivätty tilintarkastajan lausunto mukaan luettuna, ilmenee, että hyväksytyllä tukimäärällä katettavien tappioiden määrä 31 päivänä joulukuuta 1996 oli 201,048 miljoonaa euroa (393,216 miljoonaa Saksan markkaa). Kun tähän määrään lisätään edellä mainittuihin takuisiin liittyvät [...] euron ([...] Saksan markan) lisätappiot, katettavien tappioiden kokonaismääräksi saadaan 206,613 miljoonaa euroa (404,101 miljoonaa Saksan markkaa). |
| --- | --- |

(119)

Komissio toteaa lisäksi, että asiakirjoista, jotka Saksa toimitti sille 30 päivänä kesäkuuta 1999 päivätyllä kirjeellä, 25 päivänä huhtikuuta 1997 päivätty tilintarkastajan lausunto mukaan luettuna, ilmenee, että hyväksytyllä tukimäärällä katettavien tappioiden määrä 31 päivänä joulukuuta 1996 oli 201,048 miljoonaa euroa (393,216 miljoonaa Saksan markkaa). Kun tähän määrään lisätään edellä mainittuihin takuisiin liittyvät [...] euron ([...] Saksan markan) lisätappiot, katettavien tappioiden kokonaismääräksi saadaan 206,613 miljoonaa euroa (404,101 miljoonaa Saksan markkaa).

| (120) | Komissio toteaa hallussaan olevien tietojen perusteella KWW:n saaneen rakenneuudistuksen aikana aiheutuneiden tappioiden korvaamiseen tukea 262 miljoonaa euroa (512,5 miljoonaa Saksan markkaa), vaikka rakenneuudistuksen aikana kertyneet todelliset tappiot olivat vain 206,613 miljoonaa euroa (404,101 miljoonaa Saksan markkaa). Voidaankin päätellä, että KWW:lle maksettiin noin 55,423 miljoonaa euroa (108,399 miljoonaa Saksan markkaa) liikaa toimintatukea tappioiden korvaamiseen. |
| --- | --- |

(120)

Komissio toteaa hallussaan olevien tietojen perusteella KWW:n saaneen rakenneuudistuksen aikana aiheutuneiden tappioiden korvaamiseen tukea 262 miljoonaa euroa (512,5 miljoonaa Saksan markkaa), vaikka rakenneuudistuksen aikana kertyneet todelliset tappiot olivat vain 206,613 miljoonaa euroa (404,101 miljoonaa Saksan markkaa). Voidaankin päätellä, että KWW:lle maksettiin noin 55,423 miljoonaa euroa (108,399 miljoonaa Saksan markkaa) liikaa toimintatukea tappioiden korvaamiseen.

| (121) | Komissio ottaa kuitenkin huomioon, että Kvaerner ei ollut saanut komission aiemmin hyväksymää 42,1 miljoonan euron (82,4 miljoonan Saksan markan) toimintatukea rakenneuudistukseen. Tämä määrä voidaan sen vuoksi vähentää tappioiden korvaamiseksi maksetusta liikatuesta. Tappiokorvauksena maksetun liikatuen tasaaminen saamatta jääneellä toimintatuella näyttäisi noudattavan sitoumusta, jonka komissio antoi tuen hyväksymispäätöksissä varmistaakseen, että tuensaaja saa vain rakenneuudistukseen tarvittavan määrän tukea. Tästä seuraa, että tuesta olisi perittävä takaisin vain 13 293 077 euroa (25,999 miljoonaa Saksan markkaa). |
| --- | --- |

(121)

Komissio ottaa kuitenkin huomioon, että Kvaerner ei ollut saanut komission aiemmin hyväksymää 42,1 miljoonan euron (82,4 miljoonan Saksan markan) toimintatukea rakenneuudistukseen. Tämä määrä voidaan sen vuoksi vähentää tappioiden korvaamiseksi maksetusta liikatuesta. Tappiokorvauksena maksetun liikatuen tasaaminen saamatta jääneellä toimintatuella näyttäisi noudattavan sitoumusta, jonka komissio antoi tuen hyväksymispäätöksissä varmistaakseen, että tuensaaja saa vain rakenneuudistukseen tarvittavan määrän tukea. Tästä seuraa, että tuesta olisi perittävä takaisin vain 13 293 077 euroa (25,999 miljoonaa Saksan markkaa).

| (122) | Vaikka komissio ei ole aloittanut tätä asiaa koskevaa menettelyä, KWW on antanut selvityksen noin 400 miljoonan Saksan markan (205 miljoonan euron) käteiskassatapahtumasta, jota koskevan tietopyynnön komissio lähetti saksalaisen lehdistön julkaistua 12 päivänä kesäkuuta 1999 tietoja asiasta (ks. johdanto-osan 1 kappale). |
| --- | --- |

(122)

Vaikka komissio ei ole aloittanut tätä asiaa koskevaa menettelyä, KWW on antanut selvityksen noin 400 miljoonan Saksan markan (205 miljoonan euron) käteiskassatapahtumasta, jota koskevan tietopyynnön komissio lähetti saksalaisen lehdistön julkaistua 12 päivänä kesäkuuta 1999 tietoja asiasta (ks. johdanto-osan 1 kappale).

| (123) | Kvaerner-konserni oli ottanut käyttöön konsernitilijärjestelmän (cash pooling), jonka mukaan eri yrityksiltä tuleva käteinen konsolidoitiin ja josta suoritettiin kaikki käteismaksut (velat ja muut maksut). KWW liittyi konsernitilijärjestelmään vuonna 1998. KWW:n maksuosuudet konsernitilijärjestelmään suoritettiin KWW:n emoyhtiölleen Kvaerner a.s:lle myöntäminä lainoina, jotka oli maksettava takaisin. |
| --- | --- |

(123)

Kvaerner-konserni oli ottanut käyttöön konsernitilijärjestelmän (cash pooling), jonka mukaan eri yrityksiltä tuleva käteinen konsolidoitiin ja josta suoritettiin kaikki käteismaksut (velat ja muut maksut). KWW liittyi konsernitilijärjestelmään vuonna 1998. KWW:n maksuosuudet konsernitilijärjestelmään suoritettiin KWW:n emoyhtiölleen Kvaerner a.s:lle myöntäminä lainoina, jotka oli maksettava takaisin.

| (124) | On huomattava, että ottaessaan käyttöön käteisvarojen keskittämisjärjestelmän Kvaerner a.s:n kanssa [...]. |
| --- | --- |

(124)

On huomattava, että ottaessaan käyttöön käteisvarojen keskittämisjärjestelmän Kvaerner a.s:n kanssa [...].

| (125) | Konsernitilijärjestelmä oli KWW:n kannalta laajimmillaan kesäkuussa 1999, jolloin järjestelmässä oli sen hyväksi varoja yhteensä 172,877 miljoonaa euroa (lehdistön jotakin kautta tietoonsa saama korkeampi 200 miljoonan euron luku oli virheellinen), josta [...] euroa oli vakuutena takauksille. KWW:n velat maksettiin hieman myöhemmin käteisvarojen keskittämisjärjestelmästä, mikä alensi järjestelmässä olleiden varojen määrää [...] eurolla, jolloin käytettävissä oli käteisvaroja [...] euroa. |
| --- | --- |

(125)

Konsernitilijärjestelmä oli KWW:n kannalta laajimmillaan kesäkuussa 1999, jolloin järjestelmässä oli sen hyväksi varoja yhteensä 172,877 miljoonaa euroa (lehdistön jotakin kautta tietoonsa saama korkeampi 200 miljoonan euron luku oli virheellinen), josta [...] euroa oli vakuutena takauksille. KWW:n velat maksettiin hieman myöhemmin käteisvarojen keskittämisjärjestelmästä, mikä alensi järjestelmässä olleiden varojen määrää [...] eurolla, jolloin käytettävissä oli käteisvaroja [...] euroa.

| (126) | Käytettävissä olleet kokonaiskäteisvarat olivat peräisin vuosien 1996–1998 aikana kertyneestä kassavirrasta, varustamoiden vuonna 1998 ja vuoden 1999 alussa suorittamista toimitusmaksuista ja mittavista laivanrakennussopimuksista suoritetuista huomattavista ennakkomaksuista (joita suoritettiin vuoden 1998 puolivälin ja kesäkuun 1999 välisenä aikana [...] euron arvosta). Kesäkuun 1999 käteisvarojen huippumäärän väliaikaisesta luonteesta ja siitä, että kasvu johtui ennakkomaksuista, on osoituksena myös se, että vuoden 1999 lopulla käteisvarojen keskittymisjärjestelmässä oli KWW:n hyväksi varoja vain yhteensä [...] euroa ja uusiin tilauksiin liittyvien ennakkomaksujen määrä samana ajankohtana oli [...] euroa. |
| --- | --- |

(126)

Käytettävissä olleet kokonaiskäteisvarat olivat peräisin vuosien 1996–1998 aikana kertyneestä kassavirrasta, varustamoiden vuonna 1998 ja vuoden 1999 alussa suorittamista toimitusmaksuista ja mittavista laivanrakennussopimuksista suoritetuista huomattavista ennakkomaksuista (joita suoritettiin vuoden 1998 puolivälin ja kesäkuun 1999 välisenä aikana [...] euron arvosta). Kesäkuun 1999 käteisvarojen huippumäärän väliaikaisesta luonteesta ja siitä, että kasvu johtui ennakkomaksuista, on osoituksena myös se, että vuoden 1999 lopulla käteisvarojen keskittymisjärjestelmässä oli KWW:n hyväksi varoja vain yhteensä [...] euroa ja uusiin tilauksiin liittyvien ennakkomaksujen määrä samana ajankohtana oli [...] euroa.

| (127) | Tämä osoittaa, että käteiskassatapahtuma, josta saksalainen lehdistö julkaisi tietoja vuonna 1999, ei näytä johtuneen vuonna 1995 päättyneen rakenneuudistusjakson aikana maksetusta liikatuesta. |
| --- | --- |

(127)

Tämä osoittaa, että käteiskassatapahtuma, josta saksalainen lehdistö julkaisi tietoja vuonna 1999, ei näytä johtuneen vuonna 1995 päättyneen rakenneuudistusjakson aikana maksetusta liikatuesta.

VI   MENETTELYN KESTO

| (128) | Kuten menettelyn aloittamisesta tehdyssä komission päätöksessä todetaan, saksalaisessa lehdistössä julkaistiin 12 päivänä kesäkuuta 1999 tietoja, joiden mukaan Kvaerner Warnow Werft oli antanut emoyhtiölleen Kvaerner a.s:lle noin 400 miljoonan Saksan markan lainan. Komissio pyysi Saksalta 16 päivänä kesäkuuta 1999 päivätyllä kirjeellä yksityiskohtaisia tietoja siirrettyjen varojen alkuperästä varmistaakseen, että kyseiset varat eivät sisältäneet yritykselle vuosina 1993–1995 maksetun rakenneuudistustuen jäännösvaroja eivätkä muuta tukea. Saksa toimitti komissiolle lopulta kaikki tarvittavat tiedot 16 päivänä syyskuuta 1999 päivätyllä kirjeellä. Alustavasta menettelystä on saatavilla lisätietoja menettelyn aloittamista koskevan päätöksen I.1 ja I.2 kohdassa. |
| --- | --- |

(128)

Kuten menettelyn aloittamisesta tehdyssä komission päätöksessä todetaan, saksalaisessa lehdistössä julkaistiin 12 päivänä kesäkuuta 1999 tietoja, joiden mukaan Kvaerner Warnow Werft oli antanut emoyhtiölleen Kvaerner a.s:lle noin 400 miljoonan Saksan markan lainan. Komissio pyysi Saksalta 16 päivänä kesäkuuta 1999 päivätyllä kirjeellä yksityiskohtaisia tietoja siirrettyjen varojen alkuperästä varmistaakseen, että kyseiset varat eivät sisältäneet yritykselle vuosina 1993–1995 maksetun rakenneuudistustuen jäännösvaroja eivätkä muuta tukea. Saksa toimitti komissiolle lopulta kaikki tarvittavat tiedot 16 päivänä syyskuuta 1999 päivätyllä kirjeellä. Alustavasta menettelystä on saatavilla lisätietoja menettelyn aloittamista koskevan päätöksen I.1 ja I.2 kohdassa.

| (129) | Komissio ilmoitti Saksalle 29 päivänä helmikuuta 2000 päivätyllä kirjeellä päätöksestään aloittaa perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely, joka koskee edellä mainittua tukea (10). Kuten yhteisöjen tuomioistuin on myös katsonut yhdistetyissä asioissa C-74/00 P ja C-75/00 P (11), ”jos tätä koskevaa säännöstä ei ole annettu, oikeusvarmuutta koskeva perustavanlaatuinen vaatimus estää kuitenkin sen, että komissio voisi viivyttää loputtomasti toimivaltansa käyttöä”. Tällä ei kuitenkaan näytä olevan merkitystä tämän menettelyn kululle, sillä Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22 päivänä maaliskuuta 1999 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 659/1999 (12) on myös tutkinnan kestoa koskeva säännös. Kyseisen asetuksen 7 artiklan 6 ja 7 kohdassa säädetään, että ”komission on pyrittävä mahdollisuuksiensa mukaan tekemään päätös 18 kuukauden kuluessa menettelyn aloittamisesta.... Kun 6 kohdassa säädetty määräaika on päättynyt ja jos asianomainen jäsenvaltio sitä pyytää, komissio tekee kahden kuukauden kuluessa päätöksen käytettävissään olevien tietojen perusteella.” Komissio toteaa, että Saksa ei ole pyytänyt kyseisen säännöksen soveltamista. |
| --- | --- |

(129)

Komissio ilmoitti Saksalle 29 päivänä helmikuuta 2000 päivätyllä kirjeellä päätöksestään aloittaa perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely, joka koskee edellä mainittua tukea (10). Kuten yhteisöjen tuomioistuin on myös katsonut yhdistetyissä asioissa C-74/00 P ja C-75/00 P (11), ”jos tätä koskevaa säännöstä ei ole annettu, oikeusvarmuutta koskeva perustavanlaatuinen vaatimus estää kuitenkin sen, että komissio voisi viivyttää loputtomasti toimivaltansa käyttöä”. Tällä ei kuitenkaan näytä olevan merkitystä tämän menettelyn kululle, sillä Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22 päivänä maaliskuuta 1999 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 659/1999 (12) on myös tutkinnan kestoa koskeva säännös. Kyseisen asetuksen 7 artiklan 6 ja 7 kohdassa säädetään, että ”komission on pyrittävä mahdollisuuksiensa mukaan tekemään päätös 18 kuukauden kuluessa menettelyn aloittamisesta.... Kun 6 kohdassa säädetty määräaika on päättynyt ja jos asianomainen jäsenvaltio sitä pyytää, komissio tekee kahden kuukauden kuluessa päätöksen käytettävissään olevien tietojen perusteella.” Komissio toteaa, että Saksa ei ole pyytänyt kyseisen säännöksen soveltamista.

| (130) | Lisäksi pyysivät Saksa 4 päivänä kesäkuuta 2003 päivätyllä kirjeellä ja tuensaajan emoyhtiö (jota Norjan kauppa- ja teollisuusministeriö tuki 5 päivänä tammikuuta 2004 päivätyllä kirjeellä) komissiota tekemään päätöksensä vasta yhteisöjen tuomioistuimen annettua tuomion asiassa C-181/02 (13). KWW ei sen vuoksi voi väittää, että ”oikeusvarmuutta koskevaa perustavanlaatuista vaatimusta” olisi rikottu, sillä se jatkoi neuvotteluita komission kanssa ja esitti toukokuussa 2004 jopa uusia asiakirjoja, joilla ei kuitenkaan ollut merkitystä asian arvioinnin kannalta. |
| --- | --- |

(130)

Lisäksi pyysivät Saksa 4 päivänä kesäkuuta 2003 päivätyllä kirjeellä ja tuensaajan emoyhtiö (jota Norjan kauppa- ja teollisuusministeriö tuki 5 päivänä tammikuuta 2004 päivätyllä kirjeellä) komissiota tekemään päätöksensä vasta yhteisöjen tuomioistuimen annettua tuomion asiassa C-181/02 (13). KWW ei sen vuoksi voi väittää, että ”oikeusvarmuutta koskevaa perustavanlaatuista vaatimusta” olisi rikottu, sillä se jatkoi neuvotteluita komission kanssa ja esitti toukokuussa 2004 jopa uusia asiakirjoja, joilla ei kuitenkaan ollut merkitystä asian arvioinnin kannalta.

VII   PÄÄTELMÄ

| (131) | Komissio korostaa, että Kvaerner Warnow Werftin hyväksi myönnetyn tuen hyväksymispäätösten lisäksi myös niitä täydentävät puitesäännökset, jotka annettiin Saksan uudelleenyhdistymisen seurauksena, olivat erityisiä ja ainutkertaisia säännöksiä. Päätökset tehtiin ensiksikin erityisen oikeusperustan – direktiivin 90/684/ETY 10 a artiklan – nojalla ja hyväksytyt tukimäärät olivat poikkeuksellisen suuria, vaikka neuvoston samanaikaisesti tuen maksamiselle vahvistama määräaika oli lyhyt (tukierät oli maksettava vuoden 1993 loppuun mennessä). Koska suunnitellut tukimäärät perustuivat karkeisiin arvioihin, hyväksymispäätöksissä korostettiin, että komission olisi varmistettava, että Saksan uusissa osavaltioissa sijaitsevat telakat saisivat vain rakenneuudistukseen tarvittavan määrän tukea. Tämä erityissäännös (epätavallisten ja poikkeuksellisten suurten) tukimäärien yhteismarkkinoille soveltuvuuden jälkiseurannasta pantiin täytäntöön tuen käyttöä koskevilla kertomuksilla, joilla paitsi varmistettiin, että tuki ei hyödyttäisi muita yrityksiä kuin KWW:tä, annettiin myös yksityiskohtaisia tietoja Kvaernerin saamista tukimääristä ja tappioista, joita sille oli aiheutunut eräistä laivanrakennussopimuksista ja joiden korvaaminen valtiontuella oli sallittua. |
| --- | --- |

(131)

Komissio korostaa, että Kvaerner Warnow Werftin hyväksi myönnetyn tuen hyväksymispäätösten lisäksi myös niitä täydentävät puitesäännökset, jotka annettiin Saksan uudelleenyhdistymisen seurauksena, olivat erityisiä ja ainutkertaisia säännöksiä. Päätökset tehtiin ensiksikin erityisen oikeusperustan – direktiivin 90/684/ETY 10 a artiklan – nojalla ja hyväksytyt tukimäärät olivat poikkeuksellisen suuria, vaikka neuvoston samanaikaisesti tuen maksamiselle vahvistama määräaika oli lyhyt (tukierät oli maksettava vuoden 1993 loppuun mennessä). Koska suunnitellut tukimäärät perustuivat karkeisiin arvioihin, hyväksymispäätöksissä korostettiin, että komission olisi varmistettava, että Saksan uusissa osavaltioissa sijaitsevat telakat saisivat vain rakenneuudistukseen tarvittavan määrän tukea. Tämä erityissäännös (epätavallisten ja poikkeuksellisten suurten) tukimäärien yhteismarkkinoille soveltuvuuden jälkiseurannasta pantiin täytäntöön tuen käyttöä koskevilla kertomuksilla, joilla paitsi varmistettiin, että tuki ei hyödyttäisi muita yrityksiä kuin KWW:tä, annettiin myös yksityiskohtaisia tietoja Kvaernerin saamista tukimääristä ja tappioista, joita sille oli aiheutunut eräistä laivanrakennussopimuksista ja joiden korvaaminen valtiontuella oli sallittua.

| (132) | Koska tuen hyväksymispäätöksissä ilmoitettiin selkeästi, että vain rakenneuudistukseen tarvittava tuki katsottaisiin yhteismarkkinoille soveltuvaksi, ja laivanrakennussopimuksista aiheutuvien tappioiden kehityksen valvontaa varten otettiin käyttöön erityinen seurantajärjestelmä, tuensaaja ei voi väittää, että sillä oli luottamuksensuojan periaatteen mukaan oikeus odottaa voivansa pitää liiallisen tuen. Komissio ei missään vaiheessa ilmoittanut, että tappioiden korvaamiseen myönnettävää tukea voitaisiin päätösten sanamuodosta, komission neuvostolle antamista sitoumuksista ja komission harjoittamasta erityisseurannasta huolimatta tarkastella kertakorvauksena. KWW oli tietoinen siitä, että karkeisiin kustannusarvioihin perustuvien ja lyhyellä varoitusajalla laskettujen suurten tukimäärien maksaminen kertakorvausjärjestelmän mukaan ei voinut olla sopusoinnussa valtiontukien tiukassa valvonnassa noudatettavien periaatteiden kanssa. |
| --- | --- |

(132)

Koska tuen hyväksymispäätöksissä ilmoitettiin selkeästi, että vain rakenneuudistukseen tarvittava tuki katsottaisiin yhteismarkkinoille soveltuvaksi, ja laivanrakennussopimuksista aiheutuvien tappioiden kehityksen valvontaa varten otettiin käyttöön erityinen seurantajärjestelmä, tuensaaja ei voi väittää, että sillä oli luottamuksensuojan periaatteen mukaan oikeus odottaa voivansa pitää liiallisen tuen. Komissio ei missään vaiheessa ilmoittanut, että tappioiden korvaamiseen myönnettävää tukea voitaisiin päätösten sanamuodosta, komission neuvostolle antamista sitoumuksista ja komission harjoittamasta erityisseurannasta huolimatta tarkastella kertakorvauksena. KWW oli tietoinen siitä, että karkeisiin kustannusarvioihin perustuvien ja lyhyellä varoitusajalla laskettujen suurten tukimäärien maksaminen kertakorvausjärjestelmän mukaan ei voinut olla sopusoinnussa valtiontukien tiukassa valvonnassa noudatettavien periaatteiden kanssa.

| (133) | Komissio katsoo, että Saksan KWW:n hyväksi myöntämä 13 293 077 euron (25 999 000 Saksan markan) toimintatuki ei ollut Saksalle 3 päivänä maaliskuuta 1993 ja 17 päivänä tammikuuta 1994 päivätyillä kirjeillä tiedoksi annettujen komission päätösten mukaista, sillä kyseisten päätösten mukaisesti Saksan uusille osavaltioille voidaan myöntää vain niiden rakenneuudistukseen tarvittava määrä tukea. Koska vain direktiivin 90/684/ETY mukaisesti tehtyjen komission päätösten mukainen tuki voidaan katsoa perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan e alakohdan nojalla yhteismarkkinoille soveltuvaksi tueksi, komissio päättelee, että 13 293 077 euron (25 999 000 Saksan markan) tuki ei perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan nojalla sovellu yhteismarkkinoille. |
| --- | --- |

(133)

Komissio katsoo, että Saksan KWW:n hyväksi myöntämä 13 293 077 euron (25 999 000 Saksan markan) toimintatuki ei ollut Saksalle 3 päivänä maaliskuuta 1993 ja 17 päivänä tammikuuta 1994 päivätyillä kirjeillä tiedoksi annettujen komission päätösten mukaista, sillä kyseisten päätösten mukaisesti Saksan uusille osavaltioille voidaan myöntää vain niiden rakenneuudistukseen tarvittava määrä tukea. Koska vain direktiivin 90/684/ETY mukaisesti tehtyjen komission päätösten mukainen tuki voidaan katsoa perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan e alakohdan nojalla yhteismarkkinoille soveltuvaksi tueksi, komissio päättelee, että 13 293 077 euron (25 999 000 Saksan markan) tuki ei perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan nojalla sovellu yhteismarkkinoille.

| (134) | Sääntöjenvastaista tukea koskeviin kielteisiin päätöksiin sovellettavan asetuksen (EY) N:o 659/1999 14 artiklan 1 kohdan mukaisesti komissio päättää, että asianomaisen jäsenvaltion on toteutettava kaikki tarpeelliset toimenpiteet tuen perimiseksi takaisin tuensaajalta. Takaisinperittävään tukeen sisällytetään korko alkaen siitä, kun tuki asetettiin tuensaajan käyttöön, tuen todelliseen takaisinperintään asti, |
| --- | --- |

(134)

Sääntöjenvastaista tukea koskeviin kielteisiin päätöksiin sovellettavan asetuksen (EY) N:o 659/1999 14 artiklan 1 kohdan mukaisesti komissio päättää, että asianomaisen jäsenvaltion on toteutettava kaikki tarpeelliset toimenpiteet tuen perimiseksi takaisin tuensaajalta. Takaisinperittävään tukeen sisällytetään korko alkaen siitä, kun tuki asetettiin tuensaajan käyttöön, tuen todelliseen takaisinperintään asti,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Saksan Kvaerner Warnow Werft GmbH:n hyväksi myöntämä 13 293 077 euron (25 999 000 Saksan markan) valtiontuki ei sovellu yhteismarkkinoille.

2 artikla

1.   Saksan on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet 1 artiklassa tarkoitetun ja tuensaajalle sääntöjenvastaisesti maksetun tuen perimiseksi takaisin.

2.   Tuki on maksettava takaisin kansallisen oikeuden mukaisten menettelyjen mukaisesti, jos niissä mahdollistetaan päätöksen välitön täytäntöönpano.

3.   Takaisinperittävästä tuesta on maksettava korkoa siitä lähtien, kun tuki asetettiin ensimmäistä kertaa tuensaajan käyttöön, sen tosiasialliseen takaisinperintään asti.

4.   Korko perustuu aluetukien avustusekvivalenttien laskennassa käytettyyn viitekorkoon, jota sovellettiin päivänä, jona tuki asetettiin ensimmäistä kertaa tuensaajan käyttöön.

5.   Edellä 4 kohdassa tarkoitettua korkoa peritään koko 3 kohdassa tarkoitetun jakson ajalta laskemalla korkoa korolle.

Jos on kuitenkin kulunut yli viisi vuotta siitä, kun sääntöjenvastainen tuki ensimmäistä kertaa asetettiin tuensaajan käyttöön, korko lasketaan uudelleen viiden vuoden välein tuen takaisinperintään saakka ja perusteena käytetään koron uudelleenlaskemisen yhteydessä voimassa olevaa korkoprosenttia.

3 artikla

Saksan on ilmoitettava komissiolle kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksi antamisesta päätöksen noudattamiseksi suunnittelemansa ja toteuttamansa toimenpiteet. Kyseisiin tietoihin on sisällytettävä liitteessä olevalla lomakkeella vaaditut tiedot.

4 artikla

Tämä päätös on osoitettu Saksan liittotasavallalle.

Tehty Brysselissä 20 päivänä lokakuuta 2004.

Komission puolesta

Mario MONTI

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 380, 31.12.1990, s. 27. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 94/73/EY (EYVL L 351, 31.12.1994, s. 10).

1

(2)  EYVL L 219, 4.8.1992, s. 54.

2

(3)  EYVL C 134, 13.5.2000, s. 5.

3

(4)  Euromääräiset summat ovat viitteellisiä ja pyöristettyjä. Vain Saksan markkoina esitetyt luvut ovat täsmällisiä summia.

4

(5)  Ks. alaviite 3.

5

(6)  Jälkimmäisen päätöksen neljännen kohdan toisessa virkkeessä todetaan seuraavaa: komissio voi kuitenkin edellä kuvaillun neuvostolle annetun sitoumuksen mukaisesti hyväksyä tuen myöntämisen vain siinä tapauksessa, että sen tarpeellisuudesta on esitetty selkeät todisteet ja kaikki neuvoston direktiivissä tuelle säädetyt edellytykset täyttyvät.

6

(7)  Ks. alaviite 3.

7

(8)  Asia T-296/97, Alitalia v. komissio, Kok. 2000, s. II-3871, 74 kohta.

8

(9)  Luottamuksellisia tietoja.

9

(10)  Ks. alaviite 3.

10

(11)  Asia Falck SpA ja Acciaierie di Bolzano SpA v. komissio, Kok. 2002, s. I-7869, 140 kohta, jossa viitataan asiaan 59/62, Geigy v. komissio, Kok. 1972, s. 787, 21 kohta.

11

(12)  EYVL L 83, 27.3.1999, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna vuoden 2003 liittymisasiakirjalla.

12

(13)  Komissio v. Kvaerner Warnow Werft, ei vielä julkaistu oikeustapauskokoelmassa.

13

---

LIITE

Komission päätöksen 2005/374/EY täytäntöönpanoa koskevat tiedot

1.   Takaisinperittävän määrän laskenta

| 1.1 | Ilmoittakaa seuraavat tiedot tuensaajan hyväksi myönnetyn sääntöjenvastaisen valtiontuen määrästä:








  Maksupäivä(t) (1) | Tuen määrä (2) | Valuutta | Tuensaaja |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | |
| | | | |
| | | | |

1.1

Ilmoittakaa seuraavat tiedot tuensaajan hyväksi myönnetyn sääntöjenvastaisen valtiontuen määrästä:

Maksupäivä(t) (1)

Tuen määrä (2)

Valuutta

Tuensaaja

Huomautuksia:

| 1.2 | Selittäkää yksityiskohtaisesti, miten takaisinperittävään tukeen sovellettavat korot lasketaan. |
| --- | --- |

1.2

Selittäkää yksityiskohtaisesti, miten takaisinperittävään tukeen sovellettavat korot lasketaan.

2.   Tuen takaisinperintää varten suunnitellut ja jo toteutetut toimenpiteet

| 2.1 | Kuvatkaa yksityiskohtaisesti, mitä toimenpiteitä on jo toteutettu ja mitä toimenpiteitä on suunnitteilla tuen välitöntä ja tehokasta takaisinperintää varten. Mitä muita vaihtoehtoisia toimenpiteitä voidaan kansallisen lainsäädännön nojalla toteuttaa tuen perimiseksi takaisin? Täsmentäkää tarvittaessa myös toimenpiteiden oikeusperusta. |
| --- | --- |

2.1

Kuvatkaa yksityiskohtaisesti, mitä toimenpiteitä on jo toteutettu ja mitä toimenpiteitä on suunnitteilla tuen välitöntä ja tehokasta takaisinperintää varten. Mitä muita vaihtoehtoisia toimenpiteitä voidaan kansallisen lainsäädännön nojalla toteuttaa tuen perimiseksi takaisin? Täsmentäkää tarvittaessa myös toimenpiteiden oikeusperusta.

| 2.2 | Mihin päivämäärään mennessä takaisinperintä on tarkoitus toteuttaa? |
| --- | --- |

2.2

Mihin päivämäärään mennessä takaisinperintä on tarkoitus toteuttaa?

3.   Jo takaisinperityt määrät

| 3.1 | Ilmoittakaa seuraavat yksityiskohtaiset tiedot tukimääristä, jotka on jo peritty takaisin tuensaajalta:








  Päivämäärä(t) (3) | Takaisinmaksettu määrä | Valuutta | Tuensaaja |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | |
| | | | |
| | | | |

3.1

Ilmoittakaa seuraavat yksityiskohtaiset tiedot tukimääristä, jotka on jo peritty takaisin tuensaajalta:

Päivämäärä(t) (3)

Takaisinmaksettu määrä

Valuutta

Tuensaaja

| 3.2 | Toimittakaa tositteet edellä 3.1 kohdassa olevassa taulukossa ilmoitettujen tukimäärien takaisinmaksusta. |
| --- | --- |

3.2

Toimittakaa tositteet edellä 3.1 kohdassa olevassa taulukossa ilmoitettujen tukimäärien takaisinmaksusta.

---

(1)  Päivämäärä(t), jo(i)na tuki(erät) asetettiin tuensaajan käyttöön (jos toimenpide koostuu useista tukieristä ja takaisinmaksuista, esittäkää tiedot eri riveillä).

(2)  Tuensaajan hyväksi myönnetyn tuen määrä (bruttoavustusekvivalenttina).

(3)  Tuen takaisinmaksupäivä(t).

---

EUROOPAN TALOUSALUE

EFTAn valvontaviranomainen

| 12.5.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 120/39 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 120/39

---

EFTAN
  VALVONTAVIRANOMAISEN PÄÄTÖS

N:o 198/03/KOL,

tehty 5 päivänä marraskuuta 2003,

valtiontukea koskevien menettelysääntöjen ja aineellisten sääntöjen muuttamisesta 40. kerran poistamalla pieniä ja keskisuuria yrityksiä, vähämerkityksistä tukea, koulutustukea ja työllisyystukea koskevat luvut

EFTAN VALVONTAVIRANOMAINEN, joka

ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen (1) ja erityisesti sen 61–63 artiklan ja pöytäkirjan 26,

ottaa huomioon EFTAn jäsenvaltioiden välisen, valvontaviranomaisen ja tuomioistuimen perustamista koskevan sopimuksen (2) ja erityisesti sen 24 artiklan ja 5 artiklan 2 kohdan b alakohdan sekä sen pöytäkirjassa 3 olevassa I osassa olevan 1 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

EFTAn valvontaviranomainen varmistaa valvontaviranomaisesta ja tuomioistuimesta tehdyn sopimuksen 24 artiklan nojalla ETA-sopimuksen valtiontukea koskevien määräysten soveltamisen,

valvontaviranomaisesta ja tuomioistuimesta tehdyn sopimuksen 5 artiklan 2 kohdan b alakohdan nojalla EFTAn valvontaviranomainen antaa ilmoituksia ja suuntaviivoja asioista, joita ETA-sopimus koskee, jos kyseisessä sopimuksessa taikka valvontaviranomaisesta ja tuomioistuimesta tehdyssä sopimuksessa nimenomaisesti näin määrätään tai jos EFTAn valvontaviranomainen pitää sitä tarpeellisena,

EFTAn valvontaviranomainen palauttaa mieleen valtiontukea koskevat menettelysäännöt ja aineelliset säännöt (3), jotka valvontaviranomainen hyväksyi 19 päivänä tammikuuta 1994 (4),

Euroopan komissio hyväksyi 12 päivänä tammikuuta 2001 asetuksen (EY) N:o 68/2001 (5), joka koskee Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamista koulutustukeen,

Euroopan komissio hyväksyi 12 päivänä tammikuuta 2001 asetuksen (EY) N:o 69/2001 (6), joka koskee Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamista vähämerkityksiseen tukeen,

Euroopan komissio hyväksyi 12 päivänä tammikuuta 2001 asetuksen (EY) N:o 70/2001 (7), joka koskee Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamista pienille ja keskisuurille yrityksille myönnettyyn tukeen,

Euroopan komissio hyväksyi 12 päivänä joulukuuta 2002 asetuksen (EY) N:o 2204/2002 (8), joka koskee Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamista työllisyystukeen,

nämä asetukset ovat merkityksellisiä myös Euroopan talousalueen kannalta, ja ne on ETA:n sekakomitean päätöksillä (9) nyt otettu osaksi ETA-sopimusta sen liitteessä XV,

koulutustukea, pienille ja keskisuurille yrityksille myönnettyä tukea ja työllisyystukea koskevien asetusten johdanto-osan 4 kappaleessa säädetään nimenomaisesti, että näitä aloja koskevat suuntaviivat ja puitteet kumoutuvat asetusten voimaantulopäivänä, koska asetukset korvaavat niiden sisällön,

tämän vuoksi valtiontuen suuntaviivojen pieniä ja keskisuuria yrityksiä koskeva 10 luku, työllisyystukea koskeva 18 luku ja koulutustukea koskeva 18 A luku eivät enää ole merkityksellisiä ja ne pitäisi poistaa,

vaikka asiasta ei säädetäkään nimenomaisesti vähämerkityksistä tukea koskevassa asetuksessa (EY) N:o 69/2001, sama koskee myös valtiontuen suuntaviivojen 12 lukua, koska asetus korvaa kattavasti kaikki vähämerkityksistä tukea koskevat säännöt,

ETA:n valtiontukisääntöjen yhtenäinen soveltaminen on taattava koko Euroopan talousalueella,

EFTAn valvontaviranomainen on kuullut Euroopan yhteisöjen komissiota,

EFTAn valvontaviranomainen on kuullut EFTAn jäsenvaltioita 20 päivänä kesäkuuta 2003 pidetyssä monenvälisessä kokouksessa,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

| 1. | Valtiontuen suuntaviivoja muutetaan poistamalla niistä seuraavat luvut:






  — | pienille ja keskisuurille yrityksille myönnettyä tukea koskeva 10 luku, |
| --- | --- | --- |

1.

Valtiontuen suuntaviivoja muutetaan poistamalla niistä seuraavat luvut:

—

pienille ja keskisuurille yrityksille myönnettyä tukea koskeva 10 luku,

| — | vähämerkityksistä tukea ja sen soveltamista koskeva 12 luku, |
| --- | --- |

—

vähämerkityksistä tukea ja sen soveltamista koskeva 12 luku,

| — | työllisyystukea koskeva 18 luku, |
| --- | --- |

—

työllisyystukea koskeva 18 luku,

| — | koulutustukea koskeva 18 A luku. |
| --- | --- |

—

koulutustukea koskeva 18 A luku.

| 2. | EFTAn jäsenvaltioille ilmoitetaan tästä päätöksestä kirjeellä, johon liitetään jäljennös tästä päätöksestä. |
| --- | --- |

2.

EFTAn jäsenvaltioille ilmoitetaan tästä päätöksestä kirjeellä, johon liitetään jäljennös tästä päätöksestä.

| 3. | Päätös annetaan tiedoksi Euroopan komissiolle ETA-sopimuksen pöytäkirjassa 27 olevan d kohdan mukaisesti lähettämällä sille jäljennös tästä päätöksestä. |
| --- | --- |

3.

Päätös annetaan tiedoksi Euroopan komissiolle ETA-sopimuksen pöytäkirjassa 27 olevan d kohdan mukaisesti lähettämällä sille jäljennös tästä päätöksestä.

| 4. | Tämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisen lehden ETA-osastossa ja ETA-täydennysosassa. |
| --- | --- |

4.

Tämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisen lehden ETA-osastossa ja ETA-täydennysosassa.

| 5. | Tämä päätös on todistusvoimainen englannin kielellä. |
| --- | --- |

5.

Tämä päätös on todistusvoimainen englannin kielellä.

Tehty Brysselissä 5 päivänä marraskuuta 2003.

EFTAn valvontaviranomaisen puolesta

Puheenjohtaja

Einar M. BULL

Kollegion jäsen

Hannes HAFSTEIN

---

(1)  Jäljempänä ’ETA-sopimus’.

1

(2)  Jäljempänä ’valvonta- ja tuomioistuinsopimus’.

2

(3)  Jäljempänä ’valtiontuen suuntaviivat’.

3

(4)  Julkaistu alun perin EYVL:ssä L 231, 3.9.1994 ja sen ETA-täydennysosassa N:o 32 samana päivänä, muutettu viimeksi 5 päivänä marraskuuta 2003 tehdyllä kollegion päätöksellä N:o 197/03/KOL (ei vielä julkaistu).

4

(5)  EYVL L 10, 13.1.2001, s. 20. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 363/2004 (EUVL L 63, 28.2.2004, s. 20).

5

(6)  EYVL L 10, 13.1.2001, s. 30.

6

(7)  EYVL L 10, 13.1.2001, s. 33. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 363/2004.

7

(8)  EYVL L 337, 13.12.2002, s. 3.

8

(9)  ETA:n sekakomitean päätöksellä N:o 88/2002 (EYVL L 266, 3.10.2002, s. 56 ja EYVL:n ETA-täydennysosa N:o 49, 3.10.2002, s. 42) koulutustuesta annettu asetus (EY) N:o 68/2001 on otettu osaksi sopimusta liitteessä XV olevan 1 kohdan d alakohtana, vähämerkityksisestä tuesta annettu asetus (EY) N:o 69/2001 on otettu osaksi sopimusta liitteessä XV olevan 1 kohdan e alakohtana ja pienille ja keskisuurille yrityksille myönnetystä tuesta annettu asetus (EY) N:o 70/2001 on otettu osaksi sopimusta liitteessä XV olevan 1 kohdan f alakohtana. ETA:n sekakomitean päätöksellä N:o 83/2003 (EUVL L 257, 9.10.2003, s. 39) työllisyystuesta annettu asetus (EY) N:o 2204/2002 on otettu osaksi sopimusta liitteessä XV olevan 1 kohdan g alakohtana.

9

---