# Euroopa Liidu L 52/25.

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 52 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 48. köide25. veebruar 2005 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 52

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

48. köide25. veebruar 2005

---

| Sisukord | | I   Aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 303/2005, 24. veebruar 2005, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 1 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 304/2005, 24. veebruar 2005, millega kehtestatakse asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate teatavate piimasaaduste suhtes kohaldatavad toetusemäärad | 3 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 305/2005, 19. oktoober 2004, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 312/2003 teatavate Tšiilist pärit toodete tariifikvootide osas | 6 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 306/2005, 24. veebruar 2005, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 138/2004 (põllumajanduse arvepidamise kohta ühenduses) I lisa (
  1
  ) | 9 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 307/2005, 24. veebruar 2005, millega avatakse soodustariifkvoot AKV riikidest pärit toor-roosuhkru importimiseks rafineerimistehaste varustatuse tagamiseks ajavahemikus 1. märts 2005–30. juuni 2005 | 11 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 308/2005, 24. veebruar 2005, millega kehtestatakse määruses (EÜ) nr 581/2004 sätestatud alalise pakkumismenetluse raames makstava või eksporditoetuse maksimumsumma | 13 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 309/2005, 24. veebruar 2005, millega kehtestatakse määruses (EÜ) nr 582/2004 sätestatud alalise pakkumismenetluse raames makstava lõssipulbri eksporditoetuse maksimumsumma | 15 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 310/2005, 24. veebruar 2005, millega kehtestatakse asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate teatavate teravilja- ja riisitoodete suhtes kohaldatavate toetuste määrad | 16 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 311/2005, 24. veebruar 2005, millega määratakse kindlaks teraviljast ja riisist valmistatud toodete eksporditoetused | 20 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 312/2005, 24. veebruar 2005, millega määratakse kindlaks teraviljast valmistatud segasööda eksporditoetused | 23 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 313/2005, 24. veebruar 2005, millega määratakse kindlaks teraviljasektori tootmistoetused | 25 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 314/2005, 24. veebruar 2005, millega kehtestatakse riisi ja purustatud riisi eksporditoetused ja peatatakse ekspordilitsentside väljaandmine | 26 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 315/2005, 24. veebruar 2005, millega määratakse teravilja ning nisu- ja rukkijahu ning nisu- ja rukkitangude eksporditoetused | 29 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 316/2005, 24. veebruar 2005, määruses (EÜ) nr 1757/2004 osutatud pakkumismenetluse raames esitatud odra eksporditoetuse pakkumiste kohta | 31 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 317/2005, 24. veebruar 2005, määruses (EÜ) nr 1565/2004 osutatud pakkumismenetluse raames esitatud kaera eksporditoetuse pakkumiste kohta | 32 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 318/2005, 24. veebruar 2005, millega kinnitatakse pehme nisu maksimaalne eksporditoetus seoses määruses (EÜ) nr 115/2005 osutatud pakkumismenetlusega | 33 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 319/2005, 24. veebruar 2005, määruses (EÜ) nr 2275/2004 osutatud pakkumiskutse raames sorgo importimiseks teatatud pakkumiste kohta | 34 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 320/2005, 24. veebruar 2005, millega kehtestatakse määrusega (EÜ) nr 2277/2004 välja kuulutatud pakkumiskutsega seoses imporditava maisi tollimaksuvähenduse ülemmäär | 35 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 321/2005, 24. veebruar 2005, millega kehtestatakse määrusega (EÜ) nr 2276/2004 välja kuulutatud pakkumiskutsega seoses imporditava maisi tollimaksuvähenduse ülemmäär | 36 |

Sisukord

I   Aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

Komisjoni määrus (EÜ) nr 303/2005, 24. veebruar 2005, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

1

Komisjoni määrus (EÜ) nr 304/2005, 24. veebruar 2005, millega kehtestatakse asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate teatavate piimasaaduste suhtes kohaldatavad toetusemäärad

3

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 305/2005, 19. oktoober 2004, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 312/2003 teatavate Tšiilist pärit toodete tariifikvootide osas

6

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 306/2005, 24. veebruar 2005, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 138/2004 (põllumajanduse arvepidamise kohta ühenduses) I lisa (
  1
  )

1

9

Komisjoni määrus (EÜ) nr 307/2005, 24. veebruar 2005, millega avatakse soodustariifkvoot AKV riikidest pärit toor-roosuhkru importimiseks rafineerimistehaste varustatuse tagamiseks ajavahemikus 1. märts 2005–30. juuni 2005

11

Komisjoni määrus (EÜ) nr 308/2005, 24. veebruar 2005, millega kehtestatakse määruses (EÜ) nr 581/2004 sätestatud alalise pakkumismenetluse raames makstava või eksporditoetuse maksimumsumma

13

Komisjoni määrus (EÜ) nr 309/2005, 24. veebruar 2005, millega kehtestatakse määruses (EÜ) nr 582/2004 sätestatud alalise pakkumismenetluse raames makstava lõssipulbri eksporditoetuse maksimumsumma

15

Komisjoni määrus (EÜ) nr 310/2005, 24. veebruar 2005, millega kehtestatakse asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate teatavate teravilja- ja riisitoodete suhtes kohaldatavate toetuste määrad

16

Komisjoni määrus (EÜ) nr 311/2005, 24. veebruar 2005, millega määratakse kindlaks teraviljast ja riisist valmistatud toodete eksporditoetused

20

Komisjoni määrus (EÜ) nr 312/2005, 24. veebruar 2005, millega määratakse kindlaks teraviljast valmistatud segasööda eksporditoetused

23

Komisjoni määrus (EÜ) nr 313/2005, 24. veebruar 2005, millega määratakse kindlaks teraviljasektori tootmistoetused

25

Komisjoni määrus (EÜ) nr 314/2005, 24. veebruar 2005, millega kehtestatakse riisi ja purustatud riisi eksporditoetused ja peatatakse ekspordilitsentside väljaandmine

26

Komisjoni määrus (EÜ) nr 315/2005, 24. veebruar 2005, millega määratakse teravilja ning nisu- ja rukkijahu ning nisu- ja rukkitangude eksporditoetused

29

Komisjoni määrus (EÜ) nr 316/2005, 24. veebruar 2005, määruses (EÜ) nr 1757/2004 osutatud pakkumismenetluse raames esitatud odra eksporditoetuse pakkumiste kohta

31

Komisjoni määrus (EÜ) nr 317/2005, 24. veebruar 2005, määruses (EÜ) nr 1565/2004 osutatud pakkumismenetluse raames esitatud kaera eksporditoetuse pakkumiste kohta

32

Komisjoni määrus (EÜ) nr 318/2005, 24. veebruar 2005, millega kinnitatakse pehme nisu maksimaalne eksporditoetus seoses määruses (EÜ) nr 115/2005 osutatud pakkumismenetlusega

33

Komisjoni määrus (EÜ) nr 319/2005, 24. veebruar 2005, määruses (EÜ) nr 2275/2004 osutatud pakkumiskutse raames sorgo importimiseks teatatud pakkumiste kohta

34

Komisjoni määrus (EÜ) nr 320/2005, 24. veebruar 2005, millega kehtestatakse määrusega (EÜ) nr 2277/2004 välja kuulutatud pakkumiskutsega seoses imporditava maisi tollimaksuvähenduse ülemmäär

35

Komisjoni määrus (EÜ) nr 321/2005, 24. veebruar 2005, millega kehtestatakse määrusega (EÜ) nr 2276/2004 välja kuulutatud pakkumiskutsega seoses imporditava maisi tollimaksuvähenduse ülemmäär

36

| | | II   Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik |
| --- | --- | --- |
| | | Nõukogu |
| | * | 2005/157/EÜ:Nõukogu otsus, 17. veebruar 2005, regioonide komitee Saksamaa kahe liikme ja kahe asendusliikme ametisse nimetamise kohta | 37 |
| | * | 2005/158/EÜ:Nõukogu otsus, 17. veebruar 2005, regioonide komitee Hispaania asendusliikme ametisse nimetamise kohta | 39 |
| | * | 2005/159/EÜ:Nõukogu otsus, 17. veebruar 2005, regioonide komitee kuue belgia liikme ja kaheksa belgia asendusliikme ametisse nimetamise kohta | 40 |
| | | Komisjon |
| | * | 2005/160/EÜ:Komisjoni otsus, 27. oktoober 2004, millega kiidetakse heaks ÜRO Humanitaarküsimuste Koordineerimise Talituse (ÜRO HKT) ja Euroopa Ühenduste Komisjoni vaheline kirjavahetus, mis käsitleb katastroofiabi alast koostööd (seoses samaaegse tegutsemisega katastroofis kannatanud riigis) (
  1
  ) | 42 |
| | * | 2005/161/EÜ:Komisjoni otsus, 24. veebruar 2005, teatavatele rahvatervisega seotud veterinaariaalaste ainejääkidega tegelevatele ühenduse tugilaboritele 2005. aastaks antava ühenduse finantsabi kohta
  (teatavaks tehtud numbri K(2005) 392 all) | 49 |
| | * | 2005/162/EÜ:Komisjoni soovitus, 15. veebruar 2005, noteeritud äriühingute haldusorganite tegevülesanneteta liikmete ja haldus- või järelevalveorgani liikmete ülesannete ning haldus- või järelevalveorgani komisjonide kohta (
  1
  ) | 51 |

II   Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Nõukogu

*

2005/157/EÜ:Nõukogu otsus, 17. veebruar 2005, regioonide komitee Saksamaa kahe liikme ja kahe asendusliikme ametisse nimetamise kohta

37

*

2005/158/EÜ:Nõukogu otsus, 17. veebruar 2005, regioonide komitee Hispaania asendusliikme ametisse nimetamise kohta

39

*

2005/159/EÜ:Nõukogu otsus, 17. veebruar 2005, regioonide komitee kuue belgia liikme ja kaheksa belgia asendusliikme ametisse nimetamise kohta

40

Komisjon

*

2005/160/EÜ:Komisjoni otsus, 27. oktoober 2004, millega kiidetakse heaks ÜRO Humanitaarküsimuste Koordineerimise Talituse (ÜRO HKT) ja Euroopa Ühenduste Komisjoni vaheline kirjavahetus, mis käsitleb katastroofiabi alast koostööd (seoses samaaegse tegutsemisega katastroofis kannatanud riigis) (
  1
  )

1

42

*

2005/161/EÜ:Komisjoni otsus, 24. veebruar 2005, teatavatele rahvatervisega seotud veterinaariaalaste ainejääkidega tegelevatele ühenduse tugilaboritele 2005. aastaks antava ühenduse finantsabi kohta
  (teatavaks tehtud numbri K(2005) 392 all)

(teatavaks tehtud numbri K(2005) 392 all)

49

*

2005/162/EÜ:Komisjoni soovitus, 15. veebruar 2005, noteeritud äriühingute haldusorganite tegevülesanneteta liikmete ja haldus- või järelevalveorgani liikmete ülesannete ning haldus- või järelevalveorgani komisjonide kohta (
  1
  )

1

51

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I Aktid, mille avaldamine on kohustuslik

| 25.2.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 52/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 52/1

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 303/2005,

24. veebruar 2005,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 3223/94 puu- ja köögivilja impordikorra üksikasjalike eeskirjade kohta, (1) eriti selle artikli 4 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul.

| (2) | Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel, |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 3223/94 artiklis 4 osutatud kindlad impordiväärtused kehtestatakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 25. veebruaril 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 24. veebruar 2005

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  EÜT L 337, 24.12.1994, lk 66. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1947/2002 (EÜT L 299, 1.11.2002, lk 17).

1

---

LISA

Komisjoni 24. veebruari 2005. aasta määrusele, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | 052 | 114,2 |
| 204 | 68,7 |
| 212 | 151,1 |
| 624 | 185,9 |
| 999 | 130,0 |
| 0707 00 05 | 052 | 161,5 |
| 068 | 116,1 |
| 204 | 111,5 |
| 999 | 129,7 |
| 0709 10 00 | 220 | 36,6 |
| 999 | 36,6 |
| 0709 90 70 | 052 | 171,8 |
| 204 | 181,8 |
| 999 | 176,8 |
| 0805 10 20 | 052 | 49,3 |
| 204 | 43,0 |
| 212 | 51,0 |
| 220 | 45,3 |
| 624 | 66,6 |
| 999 | 51,0 |
| 0805 20 10 | 204 | 82,8 |
| 624 | 84,0 |
| 999 | 83,4 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | 052 | 62,4 |
| 204 | 86,7 |
| 400 | 78,2 |
| 464 | 56,0 |
| 624 | 86,4 |
| 662 | 49,9 |
| 999 | 69,9 |
| 0805 50 10 | 052 | 56,3 |
| 999 | 56,3 |
| 0808 10 80 | 400 | 102,0 |
| 404 | 97,8 |
| 508 | 80,2 |
| 512 | 112,1 |
| 528 | 91,2 |
| 720 | 58,9 |
| 999 | 90,4 |
| 0808 20 50 | 388 | 74,7 |
| 400 | 97,8 |
| 512 | 66,4 |
| 528 | 61,7 |
| 999 | 75,2 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

052

114,2

204

68,7

212

151,1

624

185,9

999

130,0

0707 00 05

052

161,5

068

116,1

204

111,5

999

129,7

0709 10 00

220

36,6

999

36,6

0709 90 70

052

171,8

204

181,8

999

176,8

0805 10 20

052

49,3

204

43,0

212

51,0

220

45,3

624

66,6

999

51,0

0805 20 10

204

82,8

624

84,0

999

83,4

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

052

62,4

204

86,7

400

78,2

464

56,0

624

86,4

662

49,9

999

69,9

0805 50 10

052

56,3

999

56,3

0808 10 80

400

102,0

404

97,8

508

80,2

512

112,1

528

91,2

720

58,9

999

90,4

0808 20 50

388

74,7

400

97,8

512

66,4

528

61,7

999

75,2

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 2081/2003 (ELT L 313, 28.11.2003, lk 11). Kood 999 tähistab “muud päritolu”.

---

| 25.2.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 52/3 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 52/3

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 304/2005,

24. veebruar 2005,

millega kehtestatakse asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate teatavate piimasaaduste suhtes kohaldatavad toetusemäärad

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 15. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1255/1999 piima- ja piimatoodete turu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 31 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1255/1999 artikli 31 lõikes 1 on sätestatud, et kõnealuse määruse artikli 1 punktides a, b, c, d, e ja g loetletud toodete rahvusvahelises kaubanduses ja ühenduses kehtiva hinna vahe võib katta eksporditoetuse abil. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1255/1999 artikli 31 lõikes 1 on sätestatud, et kõnealuse määruse artikli 1 punktides a, b, c, d, e ja g loetletud toodete rahvusvahelises kaubanduses ja ühenduses kehtiva hinna vahe võib katta eksporditoetuse abil.

| (2) | Komisjoni 13. juuli 2000. aasta määruses (EÜ) nr 1520/2000, milles sätestatakse teatavate asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate põllumajandussaaduste ja -toodete eksporditoetuste andmise ühised rakenduseeskirjad ning nende toetussummade kinnitamise kriteeriumid (2) määratakse kindlaks tooted, mille suhtes tuleks kehtestada toetusemäär, mida kohaldatakse juhul, kui neid tooteid eksporditakse määruse (EÜ) nr 1255/1999 II lisas loetletud kaupadena. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni 13. juuli 2000. aasta määruses (EÜ) nr 1520/2000, milles sätestatakse teatavate asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate põllumajandussaaduste ja -toodete eksporditoetuste andmise ühised rakenduseeskirjad ning nende toetussummade kinnitamise kriteeriumid (2) määratakse kindlaks tooted, mille suhtes tuleks kehtestada toetusemäär, mida kohaldatakse juhul, kui neid tooteid eksporditakse määruse (EÜ) nr 1255/1999 II lisas loetletud kaupadena.

| (3) | Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1520/2000 artikli 4 lõike 1 esimese lõiguga tuleks toetusemäär iga kõnealuse põhisaaduse 100 kg kohta kehtestada igal kuul. |
| --- | --- |

(3)

Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1520/2000 artikli 4 lõike 1 esimese lõiguga tuleks toetusemäär iga kõnealuse põhisaaduse 100 kg kohta kehtestada igal kuul.

| (4) | Asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate teatavate piimasaaduste puhul võib kõrgete toetusemäärade eelkinnitamine siiski ohtu seada nende toetustega seoses võetud kohustused. Selle ohu ärahoidmiseks on vaja võtta tarvitusele asjakohased ettevaatusabinõud, kuid ilma et see takistaks pikaajaliste lepingute sõlmimist. Konkreetsete toetusemäärade kehtestamine kõnealuste toodete toetuste eelkinnitamiseks peaks võimaldama neid kaht eesmärki täita. |
| --- | --- |

(4)

Asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate teatavate piimasaaduste puhul võib kõrgete toetusemäärade eelkinnitamine siiski ohtu seada nende toetustega seoses võetud kohustused. Selle ohu ärahoidmiseks on vaja võtta tarvitusele asjakohased ettevaatusabinõud, kuid ilma et see takistaks pikaajaliste lepingute sõlmimist. Konkreetsete toetusemäärade kehtestamine kõnealuste toodete toetuste eelkinnitamiseks peaks võimaldama neid kaht eesmärki täita.

| (5) | Määruse (EÜ) nr 1520/2000 artikli 4 lõikega 3 nähakse ette, et toetusemäära kehtestamisel tuleks vajaduse korral arvesse võtta tootmistoetusi, abi või muid samaväärse toimega meetmeid, mida kohaldatakse kõigis liikmesriikides vastavalt kõnealuste toodete turu ühist korraldust käsitlevale määrusele kõnealuse määruse A lisas loetletud põhisaaduste või samalaadsete toodete suhtes. |
| --- | --- |

(5)

Määruse (EÜ) nr 1520/2000 artikli 4 lõikega 3 nähakse ette, et toetusemäära kehtestamisel tuleks vajaduse korral arvesse võtta tootmistoetusi, abi või muid samaväärse toimega meetmeid, mida kohaldatakse kõigis liikmesriikides vastavalt kõnealuste toodete turu ühist korraldust käsitlevale määrusele kõnealuse määruse A lisas loetletud põhisaaduste või samalaadsete toodete suhtes.

| (6) | Määruse (EÜ) nr 1255/1999 artikli 12 lõikes 1 sätestatakse toetuse maksmine ühenduses toodetud lõssi puhul, mis on töödeldud kaseiiniks, kui selline piim ja sellest toodetud kaseiin vastavad teatavatele tingimustele. |
| --- | --- |

(6)

Määruse (EÜ) nr 1255/1999 artikli 12 lõikes 1 sätestatakse toetuse maksmine ühenduses toodetud lõssi puhul, mis on töödeldud kaseiiniks, kui selline piim ja sellest toodetud kaseiin vastavad teatavatele tingimustele.

| (7) | Komisjoni 15. detsembri 1997. aasta määruses (EÜ) nr 2571/97 või müügi kohta alandatud hindadega ning toetuse andmise kohta koore, või ja kontsentreeritud või kasutamise korral pagaritoodete, jäätise ja teiste toiduainete valmistamiseks, (3) on sätestatud, et teatavaid kaupu valmistavad tööstusettevõtted võivad saada võid ja koort alandatud hindadega. |
| --- | --- |

(7)

Komisjoni 15. detsembri 1997. aasta määruses (EÜ) nr 2571/97 või müügi kohta alandatud hindadega ning toetuse andmise kohta koore, või ja kontsentreeritud või kasutamise korral pagaritoodete, jäätise ja teiste toiduainete valmistamiseks, (3) on sätestatud, et teatavaid kaupu valmistavad tööstusettevõtted võivad saada võid ja koort alandatud hindadega.

| (8) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas piima- ja piimatooteturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(8)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas piima- ja piimatooteturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1520/2000 A lisas ja määruse (EÜ) nr 1255/1999 artiklis 1 loetletud ning määruse (EÜ) nr 1255/1999 II lisas loetletud kaupadena eksporditavate põhisaaduste suhtes kohaldatavad toetusemäärad kehtestatakse käesoleva määruse lisas loetletud toodete suhtes nii, nagu sätestatud kõnealuse määruse lisas.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 25. veebruaril 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 24. veebruar 2005

Komisjoni nimel

asepresident

Günter VERHEUGEN

---

(1)  EÜT L 160, 26.6.1999, lk 48. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 186/2004 (ELT L 29, 3.2.2004, lk 6).

1

(2)  EÜT L 177, 15.7.2000, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 886/2004 (ELT L 168, 1.5.2004, lk 14).

2

(3)  EÜT L 350, 20.12.1997, lk 3. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 921/2004 (ELT L 163, 30.4.2004, lk 94).

3

---

LISA

Asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate teatavate piimasaaduste suhtes alates 25. veebruarist 2005 kohaldatavad toetusemäärad (1)

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kirjeldus | Toetusemäär |
| Toetuse eelkinnituse puhul | Muudel juhtudel |
| ex 0402 10 19 | Piim pulbrina, graanulitena või muul tahkel kujul, suhkru- või muu magusainelisandita, rasvasisaldusega kuni 1,5 massiprotsenti (TR 2): | | |
| a) | CN-koodiga 3501 kauba eksportimisel |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kirjeldus

Toetusemäär

Toetuse eelkinnituse puhul

Muudel juhtudel

ex 0402 10 19

Piim pulbrina, graanulitena või muul tahkel kujul, suhkru- või muu magusainelisandita, rasvasisaldusega kuni 1,5 massiprotsenti (TR 2):

a)

CN-koodiga 3501 kauba eksportimisel

—

—

| b) | muu kauba eksportimisel |
| --- | --- |

b)

muu kauba eksportimisel

26,53

28,00

ex 0402 21 19

Piim pulbrina, graanulitena või muul tahkel kujul, suhkru- või muu magusainelisandita, rasvasisaldusega 26 massiprotsenti (TR 3):

| a) | sellise kauba eksportimisel, mis sisaldab määruse (EÜ) nr 2571/97 alusel saadud alandatud hinnaga võid või koort TR 3-ga samalaadsete toodete kujul |
| --- | --- |

a)

sellise kauba eksportimisel, mis sisaldab määruse (EÜ) nr 2571/97 alusel saadud alandatud hinnaga võid või koort TR 3-ga samalaadsete toodete kujul

33,12

35,31

| b) | muu kauba eksportimisel |
| --- | --- |

b)

muu kauba eksportimisel

61,57

65,60

ex 0405 10

Või, rasvasisaldusega 82 massiprotsenti (TR 6):

| a) | sellise kauba eksportimisel, mis sisaldab määruse (EÜ) nr 2571/97 nõuetele vastavalt toodetud alandatud hinnaga võid või koort |
| --- | --- |

a)

sellise kauba eksportimisel, mis sisaldab määruse (EÜ) nr 2571/97 nõuetele vastavalt toodetud alandatud hinnaga võid või koort

42,55

46,00

| b) | CN-koodiga 2106 90 98 kauba eksportimisel, mis sisaldab piimarasva vähemalt 40 % massist |
| --- | --- |

b)

CN-koodiga 2106 90 98 kauba eksportimisel, mis sisaldab piimarasva vähemalt 40 % massist

128,43

138,25

| c) | muu kauba eksportimisel |
| --- | --- |

c)

muu kauba eksportimisel

121,18

131,00

---

(1)  Käesolevas lisa sätestatud määrasid ei kohaldata alates 1. oktoobrist 2004 Bulgaariase eksporditavate kaupade suhtes ning Europa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni 22. juuli 1972. aasta lepingu protokolli nr 2 I ja II tabelis loetletud, alates 1. veebruarist 2005 Šveitsi Konföderatsiooni või Liechtensteini eksporditavate kaupade suhtes.

---

| 25.2.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 52/6 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 52/6

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 305/2005,

19. oktoober 2004,

millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 312/2003 teatavate Tšiilist pärit toodete tariifikvootide osas

EUROOPA LIIDU KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 18. veebruari 2003. aasta määrust (EÜ) nr 312/2003, millega rakendatakse ühenduse tariife käsitlevaid sätteid, mis on kehtestatud ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Tšiili Vabariigi vahelises assotsieerumislepingus, (1) eriti selle artiklit 5,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu määrusega (EÜ) nr 312/2003 rakendatakse ühenduse tariife käsitlevaid sätteid, mis on kehtestatud ühelt poolt ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Tšiili Vabariigi vahelises assotsieerumislepingus. (2) |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu määrusega (EÜ) nr 312/2003 rakendatakse ühenduse tariife käsitlevaid sätteid, mis on kehtestatud ühelt poolt ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Tšiili Vabariigi vahelises assotsieerumislepingus. (2)

| (2) | Nõukogu kiitis oma otsusega 2005/106/EÜ (3) heaks ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja tema liikmesriikide ning teiselt poolt Tšiili Vabariigi vahelise stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu protokolli (edaspidi “protokoll”) võtmaks arvesse Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Ungari Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga. Protokoll hõlmab ühenduse uusi tariifseid soodustusi, millest mõned on piiratud tariifikvootidega. Nende tariifikvootide rakendamine nõuab määruse (EÜ) nr 312/2003 muutmist. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu kiitis oma otsusega 2005/106/EÜ (3) heaks ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja tema liikmesriikide ning teiselt poolt Tšiili Vabariigi vahelise stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu protokolli (edaspidi “protokoll”) võtmaks arvesse Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Ungari Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga. Protokoll hõlmab ühenduse uusi tariifseid soodustusi, millest mõned on piiratud tariifikvootidega. Nende tariifikvootide rakendamine nõuab määruse (EÜ) nr 312/2003 muutmist.

| (3) | Küüslaugu (jrk nr 09.1925), lauaviinamarjade (jrk nr 09.1929) ja kiivide (jrk nr 09.1939) tariifikvootide mahtu tuleks suurendada kord aastas 5 % võrra esialgsest kogusest. |
| --- | --- |

(3)

Küüslaugu (jrk nr 09.1925), lauaviinamarjade (jrk nr 09.1929) ja kiivide (jrk nr 09.1939) tariifikvootide mahtu tuleks suurendada kord aastas 5 % võrra esialgsest kogusest.

| (4) | 2004. aasta osas tuleks ühenduse uute tariifikvootide mahtu piirata võrdeliselt ajavahemikuga, mille vältel uued tariifikvoodid on avatud. |
| --- | --- |

(4)

2004. aasta osas tuleks ühenduse uute tariifikvootide mahtu piirata võrdeliselt ajavahemikuga, mille vältel uued tariifikvoodid on avatud.

| (5) | Kuna protokolliga nähakse ette, et ühenduse uusi tariifseid soodustusi tuleb kohaldada alates 1. maist 2004, tuleks ka käesolevat määrust kohaldada samast kuupäevast alates ning jõustada see võimalikult kiiresti. |
| --- | --- |

(5)

Kuna protokolliga nähakse ette, et ühenduse uusi tariifseid soodustusi tuleb kohaldada alates 1. maist 2004, tuleks ka käesolevat määrust kohaldada samast kuupäevast alates ning jõustada see võimalikult kiiresti.

| (6) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 312/2003 lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

1.   Järjekorranumbritega 09.1937, 09.1939 ja 09.1941 tariifikvootide mahtu piiratakse 2004. aasta osas kaheksa kaheteistkümnendikuni igaühe vastavast aastamahust. Kilogrammide osad ümardatakse ülespoole järgmise täiskilogrammini.

2.   2004. aasta osas lisatakse täiendavad kogused 20 tonni ja 1 000 tonni vastavalt tariifikvootidele järjekorranumbritega 09.1925 ja 09.1929.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolevat määrust kohaldatakse alates 1. maist 2004, v.a lisa punktid 1 ja 2.

Lisa punkte 1 ja 2 kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 19. oktober 2004

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Frederik BOLKESTEIN

---

(1)  ELT L 46, 20.2.2003, lk 1.

1

(2)  EÜT L 352, 30.12.2002, lk 3.

2

(3)  ELT L 38, 10.2.2005, lk 1.

3

---

LISA

Määruse (EÜ) nr 312/2003 lisas muudetakse tabelit järgmiselt.

| 1. | Järjekorranumbri 09.1925 neljandas veerus muudetakse maht 530 tonniks.
  Pärast 2005. aastat suurendatakse tariifikvoodi mahtu igal aastal järjestikku viie protsendi võrra sellest mahust. |
| --- | --- |

1.

Järjekorranumbri 09.1925 neljandas veerus muudetakse maht 530 tonniks.

Pärast 2005. aastat suurendatakse tariifikvoodi mahtu igal aastal järjestikku viie protsendi võrra sellest mahust.

| 2. | Järjekorranumbri 09.1929 neljandas veerus muudetakse maht 38 500 tonniks.
  Pärast 2005. aastat suurendatakse tariifikvoodi mahtu igal aastal järjestikku viie protsendi võrra sellest mahust. |
| --- | --- |

2.

Järjekorranumbri 09.1929 neljandas veerus muudetakse maht 38 500 tonniks.

Pärast 2005. aastat suurendatakse tariifikvoodi mahtu igal aastal järjestikku viie protsendi võrra sellest mahust.

| 3. | Lisatakse järgmised read:









  “09.1937 (1) | 0303 29 00
  0303 78 12
  0303 78 19 | Kala, külmutatud | 725 tonni | 100 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 0304 20 53
  0304 20 56
  0304 20 58
  0304 20 91
  0304 20 94
  0304 90 05 | Kalafileed ja muu kalaliha, külmutatud |
| 09.1939 | 0810 50 00 | Kiivid | 1 000 tonni (2) | 100 |
| 09.1941 (2) | 1604 15 19 | Töödeldud või konserveeritud makrell | 90 tonni | 100” |

3.

Lisatakse järgmised read:

“09.1937 (1)

0303 29 00

0303 78 12

0303 78 19

Kala, külmutatud

725 tonni

100

0304 20 53

0304 20 56

0304 20 58

0304 20 91

0304 20 94

0304 90 05

Kalafileed ja muu kalaliha, külmutatud

09.1939

0810 50 00

Kiivid

1 000 tonni (2)

100

09.1941 (2)

1604 15 19

Töödeldud või konserveeritud makrell

90 tonni

100”

---

(1)  Seda tariifikvooti kohaldatakse 2004. aastal ja igal järgneval kalendriaastal alates 1.1.2005 kuni selle kehtivuse lõppemiseni 31.12.2012.

(2)  Seda tariifikvooti kohaldatakse 2004. aastal ja igal järgneval kalendriaastal alates 1.1.2005 kuni selle kehtivuse lõppemiseni 31.12.2006.

---

| 25.2.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 52/9 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 52/9

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 306/2005,

24. veebruar 2005,

millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 138/2004 (põllumajanduse arvepidamise kohta ühenduses) I lisa

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. detsembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 138/2004 põllumajanduse arvepidamise kohta ühenduses, (1) eelkõige selle artikli 2 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 138/2004 I lisas on esitatud põllumajanduse arvepidamise metoodika ühenduses (edaspidi “PAP metoodika”). Kõnealuse lisa punktides 3.056 ja 3.064 on esitatud näited vastavalt tootesubsiidiumide ja muude tootmissubsiidiumide kohta koos viitega konkreetsetele eelarveridadele. Mõningad nendest viidetest enam ei kehti ning mõlemat punkti on vaja ajakohastada. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 138/2004 I lisas on esitatud põllumajanduse arvepidamise metoodika ühenduses (edaspidi “PAP metoodika”). Kõnealuse lisa punktides 3.056 ja 3.064 on esitatud näited vastavalt tootesubsiidiumide ja muude tootmissubsiidiumide kohta koos viitega konkreetsetele eelarveridadele. Mõningad nendest viidetest enam ei kehti ning mõlemat punkti on vaja ajakohastada.

| (2) | PAP metoodika ajakohastamise ülesanne on määratud komisjonile. |
| --- | --- |

(2)

PAP metoodika ajakohastamise ülesanne on määratud komisjonile.

| (3) | Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 138/2004 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(3)

Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 138/2004 vastavalt muuta.

| (4) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas nõukogu otsusega 72/279/EMÜ (2) asutatud alalise põllumajandusstatistika komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas nõukogu otsusega 72/279/EMÜ (2) asutatud alalise põllumajandusstatistika komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 138/2004 I lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 24. veebruar 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Joaquín ALMUNIA

---

(1)  ELT L 33, 5.2.2004, lk 1.

1

(2)  EÜT L 179, 7.8.1972, lk 1.

2

---

LISA

Määruse (EÜ) nr 138/2004 I lisa muudetakse järgmiselt.

| 1) | Punkt 3.056 asendatakse järgmisega:






  “3.056 | Toodangu väärtuse baashindades hindamise meetod nõuab tootesubsiidiumide ja muude tootmissubsiidiumide põhimõttelist eristamist. Põllumajandustoodete subsiidiume (1) võidakse maksta kas põllumajandustootjatele või teistele ettevõtjatele. Baashinna saamiseks lisatakse tootjatele laekunud turuhinnale vaid põllumajandustootjatele makstud tootesubsiidiumid. Ettevõtjatele, välja arvatud põllumajandustootjad, makstavaid põllumajandustoodete subsiidiume PAPs ei kajastata.” |
| --- | --- | --- |

1)

Punkt 3.056 asendatakse järgmisega:

“3.056

Toodangu väärtuse baashindades hindamise meetod nõuab tootesubsiidiumide ja muude tootmissubsiidiumide põhimõttelist eristamist. Põllumajandustoodete subsiidiume (1) võidakse maksta kas põllumajandustootjatele või teistele ettevõtjatele. Baashinna saamiseks lisatakse tootjatele laekunud turuhinnale vaid põllumajandustootjatele makstud tootesubsiidiumid. Ettevõtjatele, välja arvatud põllumajandustootjad, makstavaid põllumajandustoodete subsiidiume PAPs ei kajastata.”

| 2) | Punkt 3.064 asendatakse järgmisega:






  “3.064 | Põllumajanduse puhul on muud olulisemad tootmisega seotud subsiidiumid järgmised:






  — | palgasubsiidiumid, |
| --- | --- | --- | --- |

2)

Punkt 3.064 asendatakse järgmisega:

“3.064

Põllumajanduse puhul on muud olulisemad tootmisega seotud subsiidiumid järgmised:

—

palgasubsiidiumid,

| — | residentidest tootmisüksustele makstavad intressitoetused (vt ESA 95, 4.37 alapunkt c), ka juhul, kui need on mõeldud kapitalimahutuse soodustamiseks. (2) Tegelikkuses on need jooksvad ülekanded, mille eesmärk on vähendada tootjate tegevuskulusid. Neid käsitatakse kontodel subsiidiumidena tootjatele, kes neid toetusi saavad, isegi juhul kui tegelikult tasutakse intressivahe otse valitsusele või laenu andnud krediidiasutusele (erand maksekriteeriumist), |
| --- | --- |

—

residentidest tootmisüksustele makstavad intressitoetused (vt ESA 95, 4.37 alapunkt c), ka juhul, kui need on mõeldud kapitalimahutuse soodustamiseks. (2) Tegelikkuses on need jooksvad ülekanded, mille eesmärk on vähendada tootjate tegevuskulusid. Neid käsitatakse kontodel subsiidiumidena tootjatele, kes neid toetusi saavad, isegi juhul kui tegelikult tasutakse intressivahe otse valitsusele või laenu andnud krediidiasutusele (erand maksekriteeriumist),

| — | ühtse maksumääraga süsteemide kohaldamisest tulenev lisandväärtusmaksu ülehüvitamine (vt 3.041 ja 3.042), |
| --- | --- |

—

ühtse maksumääraga süsteemide kohaldamisest tulenev lisandväärtusmaksu ülehüvitamine (vt 3.041 ja 3.042),

| — | sotsiaalmaksete ja kinnisvaramaksude hüvitamine, |
| --- | --- |

—

sotsiaalmaksete ja kinnisvaramaksude hüvitamine,

| — | muude kulude hüvitamine, näiteks veini ja viinamarjavirde eraladustusabi ja abi lauaveinide ümberladustamiseks (tingimusel, et varud kuuluvad põllumajanduslikule üksusele), |
| --- | --- |

—

muude kulude hüvitamine, näiteks veini ja viinamarjavirde eraladustusabi ja abi lauaveinide ümberladustamiseks (tingimusel, et varud kuuluvad põllumajanduslikule üksusele),

| — | mitmesugused muud tootmissubsiidiumid: |
| --- | --- |

—

mitmesugused muud tootmissubsiidiumid:

| — | toetused maa tootmisest kõrvaldamiseks (kohustuslik tootmisest kõrvaldamine, mis on seotud kasvupinnal põhinevate toetustega, ja vabatahtlik tootmisest kõrvaldamine), |
| --- | --- |

—

toetused maa tootmisest kõrvaldamiseks (kohustuslik tootmisest kõrvaldamine, mis on seotud kasvupinnal põhinevate toetustega, ja vabatahtlik tootmisest kõrvaldamine),

| — | rahaline hüvitis värskete puu- ja köögiviljade turult kõrvaldamise eest. Neid toetusi makstakse sageli turutootjate rühmadele ning neid tuleks käsitada põllumajandussubsiidiumidena, kuna tegemist on otsese hüvitisega toodangu kadude eest, |
| --- | --- |

—

rahaline hüvitis värskete puu- ja köögiviljade turult kõrvaldamise eest. Neid toetusi makstakse sageli turutootjate rühmadele ning neid tuleks käsitada põllumajandussubsiidiumidena, kuna tegemist on otsese hüvitisega toodangu kadude eest,

| — | hooajakohanduseks (aastaaegade mõju hüvitamine) ja ekstensiivistamiseks antavad kariloomatoetused, |
| --- | --- |

—

hooajakohanduseks (aastaaegade mõju hüvitamine) ja ekstensiivistamiseks antavad kariloomatoetused,

| — | toetused põllumajandustootmiseks ebasoodsamates ja/või mägistes piirkondades, |
| --- | --- |

—

toetused põllumajandustootmiseks ebasoodsamates ja/või mägistes piirkondades,

| — | muud tootmismeetodite mõjutamiseks (ekstensiivistamine, reostuse vähendamise meetodid jms) antavad toetused, |
| --- | --- |

—

muud tootmismeetodite mõjutamiseks (ekstensiivistamine, reostuse vähendamise meetodid jms) antavad toetused,

| — | tootjatele makstavad hüvitised korduvate kadude eest varudest, näiteks lõpetamata toodanguna käsitatavate taime- ja loomakasvatussaaduste ning kasvufaasis istandikega seotud kadude eest (vt 2.040–2.045). Seevastu hüvitised kaubavarude ja/või tootmisteguritena kasutatavate istandikega seotud kadude eest kirjendatakse kapitalikontole muude kapitalisiiretena.” |
| --- | --- |

—

tootjatele makstavad hüvitised korduvate kadude eest varudest, näiteks lõpetamata toodanguna käsitatavate taime- ja loomakasvatussaaduste ning kasvufaasis istandikega seotud kadude eest (vt 2.040–2.045). Seevastu hüvitised kaubavarude ja/või tootmisteguritena kasutatavate istandikega seotud kadude eest kirjendatakse kapitalikontole muude kapitalisiiretena.”

---

(1)  Põllumajandustootjatele makstavad põllumajandustoodete subsiidiumid hõlmavad tootjatele hinnavahetoetusena makstavaid subsiidiume (st juhtumeid, kus valitsemissektor maksab põllumajandustoodete tootjatele keskmise turuhinna ja põllumajandustoodetele garanteeritud hinna vahe).

(2)  Kui aga toetusel on kaks eesmärki – nii laenu amortisatsiooni kui selle intresside katmine – ja seda ei ole võimalik nimetatud kaheks elemendiks jagada, käsitatakse kogu toetust investeerimistoetusena.

---

| 25.2.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 52/11 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 52/11

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 307/2005,

24. veebruar 2005,

millega avatakse soodustariifkvoot AKV riikidest pärit toor-roosuhkru importimiseks rafineerimistehaste varustatuse tagamiseks ajavahemikus 1. märts 2005–30. juuni 2005

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 19. juuni 2001. aasta määrust (EÜ) nr 1260/2001 suhkrusektori turgude ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 39 lõiget 6,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 39 lõikega 1 nähakse ette, et majandusaastateks 2001/02–2005/06 ning ühenduse rafineerimistehaste piisava varustatuse tagamiseks kehtestatakse ühendusega soodustarnelepingud sõlminud riikidest pärit toor-roosuhkru impordi suhtes vähendatud tollimaksumäär. Praeguseks on nõukogu otsusega 2001/870/EÜ (2) nimetatud lepingud sõlmitud ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikidega (AKV riigid), kes on loetletud AKV-EÜ koostöölepingu V lisa juurde kuuluva AKV riikidest pärit suhkrut käsitlevas protokollis nr 3 (3) ning teiselt poolt India Vabariigiga. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 39 lõikega 1 nähakse ette, et majandusaastateks 2001/02–2005/06 ning ühenduse rafineerimistehaste piisava varustatuse tagamiseks kehtestatakse ühendusega soodustarnelepingud sõlminud riikidest pärit toor-roosuhkru impordi suhtes vähendatud tollimaksumäär. Praeguseks on nõukogu otsusega 2001/870/EÜ (2) nimetatud lepingud sõlmitud ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikidega (AKV riigid), kes on loetletud AKV-EÜ koostöölepingu V lisa juurde kuuluva AKV riikidest pärit suhkrut käsitlevas protokollis nr 3 (3) ning teiselt poolt India Vabariigiga.

| (2) | Otsuse 2001/870/EÜ alusel kirjavahetuse teel sõlmitud lepingutes sätestatakse, et asjaomased rafineerimistehased peavad maksma minimaalse ostuhinna, mis on võrdne toor-roosuhkru garanteeritud ostuhinnaga, millest on lahutatud asjaomaseks majandusaastaks kehtestatud kohandusabi. Miinimumhind tuleks siiski kehtestada arvesse võttes 2004/05 majandusaastaks kohaldatavaid koefitsiente. |
| --- | --- |

(2)

Otsuse 2001/870/EÜ alusel kirjavahetuse teel sõlmitud lepingutes sätestatakse, et asjaomased rafineerimistehased peavad maksma minimaalse ostuhinna, mis on võrdne toor-roosuhkru garanteeritud ostuhinnaga, millest on lahutatud asjaomaseks majandusaastaks kehtestatud kohandusabi. Miinimumhind tuleks siiski kehtestada arvesse võttes 2004/05 majandusaastaks kohaldatavaid koefitsiente.

| (3) | Importimiseks ettenähtud erisoodussuhkru kogused arvestatakse vastavalt määruse (EÜ) nr 1260/2001 artiklile 39 ühenduse aastase prognoositava tarnebilansi alusel. |
| --- | --- |

(3)

Importimiseks ettenähtud erisoodussuhkru kogused arvestatakse vastavalt määruse (EÜ) nr 1260/2001 artiklile 39 ühenduse aastase prognoositava tarnebilansi alusel.

| (4) | Nimetatud tarnebilansist selgus vajadus toor-roosuhkru importimiseks ning käesolevas etapis majandusaastaks 2004/05 eespool nimetatud lepingutega ettenähtud eritollimaksumääraga tariifkvootide avamiseks, et katta ühenduse rafineerimistehaste vajadused kõnealuse majandusaasta üheks perioodiks. Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1213/2004 (4) avati kvoodid perioodiks 1. juuli 2004–28. veebruar 2005. |
| --- | --- |

(4)

Nimetatud tarnebilansist selgus vajadus toor-roosuhkru importimiseks ning käesolevas etapis majandusaastaks 2004/05 eespool nimetatud lepingutega ettenähtud eritollimaksumääraga tariifkvootide avamiseks, et katta ühenduse rafineerimistehaste vajadused kõnealuse majandusaasta üheks perioodiks. Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1213/2004 (4) avati kvoodid perioodiks 1. juuli 2004–28. veebruar 2005.

| (5) | Kuna eeldatavad toor-roosuhkru kogused on saadaval majandusaastaks 2004/05, tuleks avada kvoot aasta teiseks osaks. |
| --- | --- |

(5)

Kuna eeldatavad toor-roosuhkru kogused on saadaval majandusaastaks 2004/05, tuleks avada kvoot aasta teiseks osaks.

| (6) | Tuleks täpsustada, et komisjoni 30. juuni 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1159/2003 (millega sätestatakse üksikasjalikud rakenduseeskirjad roosuhkru impordi jaoks teatavate tariifikvootide ja sooduslepingute alusel turustusaastatel 2003/04, 2004/05 ja 2005/06 ning muudetakse määrusi (EÜ) nr 1464/95 ja (EÜ) nr 779/96), (5) tuleb kohaldada uue kvoodi osas. |
| --- | --- |

(6)

Tuleks täpsustada, et komisjoni 30. juuni 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1159/2003 (millega sätestatakse üksikasjalikud rakenduseeskirjad roosuhkru impordi jaoks teatavate tariifikvootide ja sooduslepingute alusel turustusaastatel 2003/04, 2004/05 ja 2005/06 ning muudetakse määrusi (EÜ) nr 1464/95 ja (EÜ) nr 779/96), (5) tuleb kohaldada uue kvoodi osas.

| (7) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas suhkruturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas suhkruturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Otsuse 2001/870/EÜ alusel avatakse perioodiks 1. märts–30. juuni 2005 CN koodi 1701 11 10 alla kuuluva rafineeritava toor-roosuhkru impordi jaoks 17 824 tonni suurune tariifkvoot väljendatuna valge suhkruna, mis on pärit nimetatud otsusega heakskiidetud kirjavahetuse vormis sõlmitud lepingutele alla kirjutanud AKV riikidest.

Artikkel 2

1.   Eritollimaksumäär artiklis 1 osutatud koguste importimisel on 0 eurot 100 kilogrammi standardkvaliteediga toorsuhkru kohta.

2.   Ühenduse rafineerimistehaste tasutav madalaim ostuhind artiklis 1 osutatud perioodiks on 49,68 eurot 100 kilogrammi standardkvaliteediga toorsuhkru kohta.

Artikkel 3

Määrust (EÜ) nr 1159/2003 kohaldatakse käesoleva määrusega avatud tariifkvoodi suhtes.

Artikkel 4

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolevat määrust kohaldatakse alates 1. märtsist 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 24. veebruar 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT L 178, 30.6.2001, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 39/2004 (ELT L 6, 10.1.2004, lk 16).

1

(2)  EÜT L 325, 8.12.2001, lk 21.

2

(3)  EÜT L 317, 15.12.2000, lk 3.

3

(4)  ELT L 232, 1.7.2004, lk 17.

4

(5)  ELT L 162, 1.7.2003, lk 25. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1409/2004 (ELT L 256, 3.8.2004, lk 11).

5

---

| 25.2.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 52/13 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 52/13

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 308/2005,

24. veebruar 2005,

millega kehtestatakse määruses (EÜ) nr 581/2004 sätestatud alalise pakkumismenetluse raames makstava või eksporditoetuse maksimumsumma

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 17. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1255/1999 piima- ja piimatooteturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 31 lõike 3 kolmandat lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 26. märtsi 2004. aasta määruses (EÜ) nr 581/2004, millega kuulutatakse välja alaline pakkumismenetlus teatud võiliikide eksporditoetuste suhtes, (2) sätestatakse alaline pakkumismenetlus. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 26. märtsi 2004. aasta määruses (EÜ) nr 581/2004, millega kuulutatakse välja alaline pakkumismenetlus teatud võiliikide eksporditoetuste suhtes, (2) sätestatakse alaline pakkumismenetlus.

| (2) | Vastavalt komisjoni 26. märtsi 2004. aasta määruse (EÜ) nr 580/2004 (millega kehtestatakse pakkumismenetlus teatavate piimatoodete eksporditoetuste suhtes) (3) artiklile 5 ja arvestades pakkumiskutse alusel esitatud pakkumiste läbivaatamise tulemusi, on vaja kindlaks määrata eksporditoetuse maksimumsumma pakkumismenetluse raames, mis lõpeb 22. veebruar 2005. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt komisjoni 26. märtsi 2004. aasta määruse (EÜ) nr 580/2004 (millega kehtestatakse pakkumismenetlus teatavate piimatoodete eksporditoetuste suhtes) (3) artiklile 5 ja arvestades pakkumiskutse alusel esitatud pakkumiste läbivaatamise tulemusi, on vaja kindlaks määrata eksporditoetuse maksimumsumma pakkumismenetluse raames, mis lõpeb 22. veebruar 2005.

| (3) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas piima- ja piimatooteturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(3)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas piima- ja piimatooteturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruses (EÜ) nr 581/2004 väljakuulutatud alalise pakkumismenetluse raames, mis lõpeb 22. veebruar 2005, lõppevas etapis on sama määruse artikli 1 lõikes 1 nimetatud toodete puhul makstava toetuse maksimumsummad kohaldatavad vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 25. veebruaril 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 24. veebruar 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT L 160, 26.6.1999, lk 48. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 186/2004 (ELT L 29, 3.2.2004, lk 6).

1

(2)  ELT L 90, 27.3.2004, lk 64.

2

(3)  ELT L 90, 27.3.2004, lk 58.

3

---

LISA

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Toode | Eksporditoetuste nomenklatuuri kood | Eksporditoetuse maksimumsumma |
| Ekspordil määruse (EÜ) nr 581/2004 artikli 1 lõike 1 esimeses taandes nimetatud sihtkohta | Ekspordil määruse (EÜ) nr 581/2004 artikli 1 lõike 1 teises taandes nimetatud sihtkohtadesse |
| Või | ex ex 0405 10 19 9500 | — | 134,00 |
| Või | ex ex 0405 10 19 9700 | 131,00 | 136,50 |
| Võiõli | ex ex 0405 90 10 9000 | 156,00 | 166,00 |

(EUR/100 kg)

Toode

Eksporditoetuste nomenklatuuri kood

Eksporditoetuse maksimumsumma

Ekspordil määruse (EÜ) nr 581/2004 artikli 1 lõike 1 esimeses taandes nimetatud sihtkohta

Ekspordil määruse (EÜ) nr 581/2004 artikli 1 lõike 1 teises taandes nimetatud sihtkohtadesse

Või

ex ex 0405 10 19 9500

—

134,00

Või

ex ex 0405 10 19 9700

131,00

136,50

Võiõli

ex ex 0405 90 10 9000

156,00

166,00

---

| 25.2.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 52/15 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 52/15

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 309/2005,

24. veebruar 2005,

millega kehtestatakse määruses (EÜ) nr 582/2004 sätestatud alalise pakkumismenetluse raames makstava lõssipulbri eksporditoetuse maksimumsumma

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 17. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1255/1999 piima- ja piimatooteturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 31 lõike 3 kolmandat lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 26. märtsi 2004. aasta määruses (EÜ) nr 582/2004, millega kuulutatakse välja alaline pakkumismenetlus lõssipulbri eksporditoetuste suhtes, (2) sätestatakse alaline pakkumismenetlus. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 26. märtsi 2004. aasta määruses (EÜ) nr 582/2004, millega kuulutatakse välja alaline pakkumismenetlus lõssipulbri eksporditoetuste suhtes, (2) sätestatakse alaline pakkumismenetlus.

| (2) | Vastavalt komisjoni 26. märtsi 2004. aasta määruse (EÜ) nr 580/2004 (millega kehtestatakse pakkumismenetlus teatavate piimatoodete eksporditoetuste suhtes) (3) artiklile 5 ja arvestades pakkumiskutse alusel esitatud pakkumiste läbivaatamise tulemusi, on vaja kindlaks määrata eksporditoetuse maksimumsumma pakkumismenetluse 22. veebruaril 2005. lõppevas etapis. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt komisjoni 26. märtsi 2004. aasta määruse (EÜ) nr 580/2004 (millega kehtestatakse pakkumismenetlus teatavate piimatoodete eksporditoetuste suhtes) (3) artiklile 5 ja arvestades pakkumiskutse alusel esitatud pakkumiste läbivaatamise tulemusi, on vaja kindlaks määrata eksporditoetuse maksimumsumma pakkumismenetluse 22. veebruaril 2005. lõppevas etapis.

| (3) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas piima- ja piimatooteturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(3)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas piima- ja piimatooteturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruses (EÜ) nr 582/2004 väljakuulutatud alalise pakkumismenetluse 22. veebruaril 2005 lõppevas etapis on sama määruse artikli 1 lõikes 1 nimetatud toote ja sihtkohtade puhul makstava toetuse maksimumsumma 31,00 EUR/100 kg.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 25. veebruaril 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 24. veebruar 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT L 160, 26.6.1999, lk 48. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 186/2004 (ELT L 29, 3.2.2004, lk 6).

1

(2)  ELT L 90, 27.3.2004, lk 67.

2

(3)  ELT L 90, 27.3.2004, lk 58.

3

---

| 25.2.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 52/16 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 52/16

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 310/2005,

24. veebruar 2005,

millega kehtestatakse asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate teatavate teravilja- ja riisitoodete suhtes kohaldatavate toetuste määrad

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1784/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 13 lõiget 3,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1785/2003 riisituru ühise korralduse kohta, (2) eriti selle artikli 14 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 13 lõikega 1 ja määruse (EÜ) nr 1785/2003 artikli 14 lõikega 1 nähakse ette, et kõnealuste määruste artiklis 1 loetletud toodete maailmaturul ja ühenduses noteeritud hindade vahe võib katta eksporditoetuse abil. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 13 lõikega 1 ja määruse (EÜ) nr 1785/2003 artikli 14 lõikega 1 nähakse ette, et kõnealuste määruste artiklis 1 loetletud toodete maailmaturul ja ühenduses noteeritud hindade vahe võib katta eksporditoetuse abil.

| (2) | Komisjoni 13. juuli 2000. aasta määruses (EÜ) nr 1520/2000, milles sätestatakse teatavate asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate põllumajandussaaduste ja -toodete eksporditoetuste andmise süsteemi ühised rakenduseeskirjad ning nende toetussummade kinnitamise kriteeriumid, (3) määratakse kindlaks tooted, mille suhtes tuleks kehtestada toetusemäär, mida kohaldatakse juhul, kui neid tooteid eksporditakse määruse (EÜ) nr 1784/2003 III lisas või määruse (EÜ) nr 1785/2003 IV lisas loetletud kaupadena. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni 13. juuli 2000. aasta määruses (EÜ) nr 1520/2000, milles sätestatakse teatavate asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate põllumajandussaaduste ja -toodete eksporditoetuste andmise süsteemi ühised rakenduseeskirjad ning nende toetussummade kinnitamise kriteeriumid, (3) määratakse kindlaks tooted, mille suhtes tuleks kehtestada toetusemäär, mida kohaldatakse juhul, kui neid tooteid eksporditakse määruse (EÜ) nr 1784/2003 III lisas või määruse (EÜ) nr 1785/2003 IV lisas loetletud kaupadena.

| (3) | Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1520/2000 artikli 4 lõike 1 esimese lõiguga tuleks toetusemäär iga kõnealuse põhisaaduse 100 kg kohta kehtestada igal kuul. |
| --- | --- |

(3)

Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1520/2000 artikli 4 lõike 1 esimese lõiguga tuleks toetusemäär iga kõnealuse põhisaaduse 100 kg kohta kehtestada igal kuul.

| (4) | Kõrgete toetusemäärade eelkinnitamine võib seada ohtu kohustused, mis on võetud seoses asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate põllumajandussaaduste ekspordiks antavate toetustega. Seetõttu on vaja sellistes olukordades tarvitusele võtta ettevaatusabinõud, mis siiski ei takistaks pikaajaliste lepingute sõlmimist. Abinõu, mis võimaldab ühildada neid eri eesmärke, on kehtestada toetuste eelkinnitamise puhuks toetuse erimäär. |
| --- | --- |

(4)

Kõrgete toetusemäärade eelkinnitamine võib seada ohtu kohustused, mis on võetud seoses asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate põllumajandussaaduste ekspordiks antavate toetustega. Seetõttu on vaja sellistes olukordades tarvitusele võtta ettevaatusabinõud, mis siiski ei takistaks pikaajaliste lepingute sõlmimist. Abinõu, mis võimaldab ühildada neid eri eesmärke, on kehtestada toetuste eelkinnitamise puhuks toetuse erimäär.

| (5) | Arvestades Euroopa Ühenduse ja Ameerika Ühendriikide vahelist kokkulepet makarontoodete ekspordi kohta Ameerika Ühendriikidest, mis on heaks kiidetud nõukogu otsusega 87/482/EMÜ, (4) on vaja CN-koodide 1902 11 00 ja 1902 19 alla kuuluvatelt kaupadelt makstavad toetused sihtkoha järgi diferentseerida. |
| --- | --- |

(5)

Arvestades Euroopa Ühenduse ja Ameerika Ühendriikide vahelist kokkulepet makarontoodete ekspordi kohta Ameerika Ühendriikidest, mis on heaks kiidetud nõukogu otsusega 87/482/EMÜ, (4) on vaja CN-koodide 1902 11 00 ja 1902 19 alla kuuluvatelt kaupadelt makstavad toetused sihtkoha järgi diferentseerida.

| (6) | Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1520/2000 artikli 4 lõigetega 3 ja 5 tuleb kohaldatavat tootmistoetust arvestades kehtestada kõnealuse põhisaaduse suhtes komisjoni viimati muudetud määrusega (EMÜ) nr 1722/93 (5) vastav vähendatud eksporditoetuse määr, mida kohaldatakse kauba eeldatava valmistamisperioodi jooksul. |
| --- | --- |

(6)

Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1520/2000 artikli 4 lõigetega 3 ja 5 tuleb kohaldatavat tootmistoetust arvestades kehtestada kõnealuse põhisaaduse suhtes komisjoni viimati muudetud määrusega (EMÜ) nr 1722/93 (5) vastav vähendatud eksporditoetuse määr, mida kohaldatakse kauba eeldatava valmistamisperioodi jooksul.

| (7) | Piiritusjookide hindu peetakse vähem sõltuvaks nende valmistamiseks kasutatava teravilja hinnast. Ühendkuningriigi, Iirimaa ja Taani ühinemisakti protokolliga nr 19 nähakse siiski ette vajalike meetmete vastuvõtmine soodustamaks ühenduse teravilja kasutamist teraviljadest saadud piiritusjookide valmistamiseks. Seetõttu on vaja kohandada piiritusjookidena eksporditava teravilja suhtes kohaldatava toetuse määra. |
| --- | --- |

(7)

Piiritusjookide hindu peetakse vähem sõltuvaks nende valmistamiseks kasutatava teravilja hinnast. Ühendkuningriigi, Iirimaa ja Taani ühinemisakti protokolliga nr 19 nähakse siiski ette vajalike meetmete vastuvõtmine soodustamaks ühenduse teravilja kasutamist teraviljadest saadud piiritusjookide valmistamiseks. Seetõttu on vaja kohandada piiritusjookidena eksporditava teravilja suhtes kohaldatava toetuse määra.

| (8) | Teraviljaturu korralduskomitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul oma arvamust esitanud, |
| --- | --- |

(8)

Teraviljaturu korralduskomitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul oma arvamust esitanud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1520/2000 A lisas ja määruse (EÜ) nr 1784/2003 artiklis 1 või määruse (EÜ) nr 1785/2003 artikli 1 lõikes 1 loetletud ning vastavalt kas määruse (EÜ) nr 1784/2003 III lisas või määruse (EÜ) nr 1785/2003 IV lisas loetletud kaupadena eksporditud põhisaaduste suhtes kohaldatava toetuse määrad kehtestatakse nii, nagu sätestatud käesoleva määruse lisas.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 25. veebruaril 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 24. veebruar 2005

Komisjoni nimel

asepresident

Günter VERHEUGEN

---

(1)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 78.

1

(2)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 96.

2

(3)  EÜT L 177, 15.7.2000, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 886/2004 (ELT L 168, 1.5.2004, lk 14).

3

(4)  EÜT L 275, 29.9.1987, lk 36.

4

(5)  EÜT L 159, 1.7.1993, lk 112. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1548/2004 (ELT L 280, 31.8.2004, lk 11).

5

---

LISA

Asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate teatavate teravilja- ja riisitoodete suhtes alates 25. veebruarist 2005 kohaldatavad toetusemäärad (1)

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Toote kirjeldus (2) | Toetusemäär põhisaaduse 100 kg kohta |
| Toetuse eelkinnituse puhul | Muudel juhtudel |
| 1001 10 00 | Kõva nisu | | |
| – eksportimisel Ameerika Ühendriikidesse CN-koodide 1902 11 ja 1902 19 alla kuuluvate kaupadena | — | — |
| – muudel juhtudel | — | — |
| 1001 90 99 | Harilik nisu ja meslin | | |
| – eksportimisel Ameerika Ühendriikidesse CN-koodide 1902 11 ja 1902 19 alla kuuluvate kaupadena | — | — |
| – muudel juhtudel | | |
| – – määruse (EÜ) nr 1520/2000 artikli 4 lõike 5 kohaldamisel (3) | — | — |
| – – eksportimisel alamrubriiki 2208 kuuluvate kaupadena (4) | — | — |
| – – muudel juhtudel | — | — |
| 1002 00 00 | Rukis | — | — |
| 1003 00 90 | Oder | | |
| – eksportimisel alamrubriiki 2208 kuuluvate kaupadena (4) | — | — |
| – muudel juhtudel | — | — |
| 1004 00 00 | Kaer | — | — |
| 1005 90 00 | Mais, mida eksporditakse: | | |
| – tärklisena: | | |
| – – määruse (EÜ) nr 1520/2000 artikli 4 lõike 5 kohaldamisel (3) | 3,708 | 3,708 |
| – – alamrubriiki 2208 kuuluvate kaupadena (4) | 1,047 | 1,047 |
| – – muudel juhtudel | 4,000 | 4,000 |
| – CN-koodide 1702 30 51, 1702 30 59, 1702 30 91, 1702 30 99, 1702 40 90, 1702 90 50, 1702 90 75, 1702 90 79, 2106 90 55 alla kuuluv glükoos, glükoosisiirup, maltodekstriin ja maltodekstriinisiirup (5) | | |
| – – määruse (EÜ) nr 1520/2000 artikli 4 lõike 5 kohaldamisel (3) | 2,708 | 2,708 |
| – – eksportimisel alamrubriiki 2208 kuuluvate kaupadena (4) | 0,785 | 0,785 |
| – – muudel juhtudel | 3,000 | 3,000 |
| – eksportimisel alamrubriiki 2208 kuuluvate kaupadena (4) | 1,047 | 1,047 |
| – muudel juhtudel (sealhulgas töötlemata toodete eksport) | 4,000 | 4,000 |
| CN-koodi 1108 13 00 alla kuuluv kartulitärklis, mis on samalaadne töödeldud maisist saadud tootega: | | |
| – määruse (EÜ) nr 1520/2000 artikli 4 lõike 5 kohaldamisel (3) | 3,275 | 3,275 |
| – eksportimisel alamrubriiki 2208 kuuluvate kaupadena (4) | 1,047 | 1,047 |
| – muudel juhtudel | 4,000 | 4,000 |
| ex 1006 30 | Täielikult kroovitud riis: | | |
| – ümarateraline | — | — |
| – keskmiseteraline | — | — |
| – pikateraline | — | — |
| 1006 40 00 | Purustatud riis | — | — |
| 1007 00 90 | Terasorgo seemneks, välja arvatud hübriid | — | — |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Toote kirjeldus (2)

Toetusemäär põhisaaduse 100 kg kohta

Toetuse eelkinnituse puhul

Muudel juhtudel

1001 10 00

Kõva nisu

– eksportimisel Ameerika Ühendriikidesse CN-koodide 1902 11 ja 1902 19 alla kuuluvate kaupadena

—

—

– muudel juhtudel

—

—

1001 90 99

Harilik nisu ja meslin

– eksportimisel Ameerika Ühendriikidesse CN-koodide 1902 11 ja 1902 19 alla kuuluvate kaupadena

—

—

– muudel juhtudel

– – määruse (EÜ) nr 1520/2000 artikli 4 lõike 5 kohaldamisel (3)

—

—

– – eksportimisel alamrubriiki 2208 kuuluvate kaupadena (4)

—

—

– – muudel juhtudel

—

—

1002 00 00

Rukis

—

—

1003 00 90

Oder

– eksportimisel alamrubriiki 2208 kuuluvate kaupadena (4)

—

—

– muudel juhtudel

—

—

1004 00 00

Kaer

—

—

1005 90 00

Mais, mida eksporditakse:

– tärklisena:

– – määruse (EÜ) nr 1520/2000 artikli 4 lõike 5 kohaldamisel (3)

3,708

3,708

– – alamrubriiki 2208 kuuluvate kaupadena (4)

1,047

1,047

– – muudel juhtudel

4,000

4,000

– CN-koodide 1702 30 51, 1702 30 59, 1702 30 91, 1702 30 99, 1702 40 90, 1702 90 50, 1702 90 75, 1702 90 79, 2106 90 55 alla kuuluv glükoos, glükoosisiirup, maltodekstriin ja maltodekstriinisiirup (5)

– – määruse (EÜ) nr 1520/2000 artikli 4 lõike 5 kohaldamisel (3)

2,708

2,708

– – eksportimisel alamrubriiki 2208 kuuluvate kaupadena (4)

0,785

0,785

– – muudel juhtudel

3,000

3,000

– eksportimisel alamrubriiki 2208 kuuluvate kaupadena (4)

1,047

1,047

– muudel juhtudel (sealhulgas töötlemata toodete eksport)

4,000

4,000

CN-koodi 1108 13 00 alla kuuluv kartulitärklis, mis on samalaadne töödeldud maisist saadud tootega:

– määruse (EÜ) nr 1520/2000 artikli 4 lõike 5 kohaldamisel (3)

3,275

3,275

– eksportimisel alamrubriiki 2208 kuuluvate kaupadena (4)

1,047

1,047

– muudel juhtudel

4,000

4,000

ex 1006 30

Täielikult kroovitud riis:

– ümarateraline

—

—

– keskmiseteraline

—

—

– pikateraline

—

—

1006 40 00

Purustatud riis

—

—

1007 00 90

Terasorgo seemneks, välja arvatud hübriid

—

—

---

(1)  Käesolevas lisa sätestatud määrasid ei kohaldata alates 1. oktoobrist 2004 Bulgaariase eksporditavate kaupade suhtes ning Europa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni 22. juuli 1972. aasta lepingu protokolli nr 2 I ja II tabelis loetletud, alates 1. veebruarist 2005 Šveitsi Konföderatsiooni või Liechtensteini eksporditavate kaupade suhtes.

(2)  Põhisaaduse ja/või samalaadsete toodete töötlemisel saadud põllumajandussaaduste puhul kohaldatakse komisjoni määruse (EÜ) nr 1520/2000 E lisas sätestatud koefitsiente (EÜT L 177, 15.7.2000, lk 1).

(3)  Asjaomased kaubad kuuluvad CN-koodi 3505 10 50 alla.

(4)  Määruse (EÜ) nr 1784/2003 III lisas loetletud või määruse (EMÜ) nr 2825/93 artiklis 2 osutatud kaubad (EÜT L 258, 16.10.1993, lk 6).

(5)  CN-koodide NC 1702 30 99, 1702 40 90 ja 1702 60 90 alla kuuluvatest, glükoosi- ja fruktoosisiirupi segamisel saadud siirupitest võib eksporditoetust anda üksnes glükoosisiirupitele.

---

| 25.2.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 52/20 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 52/20

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 311/2005,

24. veebruar 2005,

millega määratakse kindlaks teraviljast ja riisist valmistatud toodete eksporditoetused

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1784/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 13 lõiget 3,

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 3072/95 riisituru ühise korralduse kohta, (2) eriti selle artikli 13 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikliga 13 ja määruse (EÜ) nr 3072/95 artikliga 13 nähakse ette, et nende määruste artiklis 1 loetletud toodete maailmaturu noteeringute või hindade ja ühenduse hindade vahe võib katta eksporditoetusega. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikliga 13 ja määruse (EÜ) nr 3072/95 artikliga 13 nähakse ette, et nende määruste artiklis 1 loetletud toodete maailmaturu noteeringute või hindade ja ühenduse hindade vahe võib katta eksporditoetusega.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 3072/95 artikli 13 alusel tuleb toetused kindlaks määrata, võttes arvesse ühelt poolt teravilja, riisi ja purustatud riisi koguste ja hindade hetkeolukorda ja arengusuundi ühenduse turul ja teiselt poolt teravilja, riisi, purustatud riisi ja teraviljatoodete hindu maailmaturul. Samades artiklites on sätestatud, et on oluline tagada tasakaal ning hindade ja kaubavahetuse loomulik areng teravilja- ja riisiturul ning arvestada kavandatud ekspordi majanduslikku aspekti ja vajadust vältida ühenduse turu häireid. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 3072/95 artikli 13 alusel tuleb toetused kindlaks määrata, võttes arvesse ühelt poolt teravilja, riisi ja purustatud riisi koguste ja hindade hetkeolukorda ja arengusuundi ühenduse turul ja teiselt poolt teravilja, riisi, purustatud riisi ja teraviljatoodete hindu maailmaturul. Samades artiklites on sätestatud, et on oluline tagada tasakaal ning hindade ja kaubavahetuse loomulik areng teravilja- ja riisiturul ning arvestada kavandatud ekspordi majanduslikku aspekti ja vajadust vältida ühenduse turu häireid.

| (3) | Komisjoni määruse (EÜ) nr 1518/95, (3) ja mis käsitleb teravilja ja riisi töötlemisel saadud toodete impordi- ja ekspordisüsteemi) artiklis 4 on määratletud erikriteeriumid, mida tuleb arvesse võtta kõnealuste toodete toetuste arvutamisel. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni määruse (EÜ) nr 1518/95, (3) ja mis käsitleb teravilja ja riisi töötlemisel saadud toodete impordi- ja ekspordisüsteemi) artiklis 4 on määratletud erikriteeriumid, mida tuleb arvesse võtta kõnealuste toodete toetuste arvutamisel.

| (4) | Teatavatele töödeldud toodetele antavat toetust tuleks astmestada vastavalt toote tuhasusele, toorkiu-, kesta-, valgu-, rasva- ja tärklisesisaldusele, kusjuures see sisaldus näitab eriti hästi, kui suur kogus põhisaadust valmistatud tootes sisaldub. |
| --- | --- |

(4)

Teatavatele töödeldud toodetele antavat toetust tuleks astmestada vastavalt toote tuhasusele, toorkiu-, kesta-, valgu-, rasva- ja tärklisesisaldusele, kusjuures see sisaldus näitab eriti hästi, kui suur kogus põhisaadust valmistatud tootes sisaldub.

| (5) | Maniokijuurte ja teiste troopiliste juurte ja mugulate ning neist valmistatud jahu puhul ei ole vaja praegusel ajal eksporditoetusi kindlaks määrata, võttes arvesse võimaliku ekspordi majanduslikku aspekti ning eelkõige nende toodete laadi ja päritolu. Teatavate teraviljast valmistatud toodete puhul pole ühenduse vähese osaluse tõttu maailmaturul vaja praegusel ajal eksporditoetust kindlaks määrata. |
| --- | --- |

(5)

Maniokijuurte ja teiste troopiliste juurte ja mugulate ning neist valmistatud jahu puhul ei ole vaja praegusel ajal eksporditoetusi kindlaks määrata, võttes arvesse võimaliku ekspordi majanduslikku aspekti ning eelkõige nende toodete laadi ja päritolu. Teatavate teraviljast valmistatud toodete puhul pole ühenduse vähese osaluse tõttu maailmaturul vaja praegusel ajal eksporditoetust kindlaks määrata.

| (6) | Maailmaturu olukord või teatavate turgude erinõudmised võivad teatavate toodete puhul teha vajalikuks toetuse eristamise olenevalt sihtkohast. |
| --- | --- |

(6)

Maailmaturu olukord või teatavate turgude erinõudmised võivad teatavate toodete puhul teha vajalikuks toetuse eristamise olenevalt sihtkohast.

| (7) | Toetus määratakse kindlaks üks kord kuus. Kindlaksmääramiste vahepeal võib toetust muuta. |
| --- | --- |

(7)

Toetus määratakse kindlaks üks kord kuus. Kindlaksmääramiste vahepeal võib toetust muuta.

| (8) | Teatavad maisist valmistatud tooted võivad läbida kuumtöötlemise, mille puhul tekib oht, et eraldatud toetus ei vasta toote kvaliteedile. Tuleks täpsustada, et toodetele, mis sisaldavad eelgeelistatud tärklist, ei saa taotleda eksporditoetust. |
| --- | --- |

(8)

Teatavad maisist valmistatud tooted võivad läbida kuumtöötlemise, mille puhul tekib oht, et eraldatud toetus ei vasta toote kvaliteedile. Tuleks täpsustada, et toodetele, mis sisaldavad eelgeelistatud tärklist, ei saa taotleda eksporditoetust.

| (9) | Teraviljaturu korralduskomitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul oma arvamust esitanud, |
| --- | --- |

(9)

Teraviljaturu korralduskomitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul oma arvamust esitanud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 1 lõike 1 punktis d ja määruse (EÜ) nr 3072/95 artikli 1 lõike 1 punktis c loetletud toodete ja määruses (EÜ) nr 1518/95 vastavale, on eksporditoetused kindlaks määratud vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 25. veebruaril 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 24. veebruar 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 78.

1

(2)  EÜT L 329, 30.12.1995, lk 18. Μäärust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 411/2002 (EÜT L 62, 5.3.2002, lk 27).

2

(3)  EÜT L 147, 30.6.1995, lk 55. Μäärust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2993/95 (EÜT L 312, 23.12.1995, lk 25).

3

---

LISA

komisjoni 24. februári 2005 määrusele, millega määratakse kindlaks teraviljast ja riisist valmistatud toodete eksporditoetused

| Tootekood | Sihtkoht | Mõõtühik | Toetuse summa |
| --- | --- | --- | --- |
| 1102 20 10 9200 (1) | C10 | EUR/t | 56,00 |
| 1102 20 10 9400 (1) | C10 | EUR/t | 48,00 |
| 1102 20 90 9200 (1) | C10 | EUR/t | 48,00 |
| 1102 90 10 9100 | C11 | EUR/t | 0,00 |
| 1102 90 10 9900 | C11 | EUR/t | 0,00 |
| 1102 90 30 9100 | C11 | EUR/t | 0,00 |
| 1103 19 40 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1103 13 10 9100 (1) | C10 | EUR/t | 72,00 |
| 1103 13 10 9300 (1) | C10 | EUR/t | 56,00 |
| 1103 13 10 9500 (1) | C10 | EUR/t | 48,00 |
| 1103 13 90 9100 (1) | C10 | EUR/t | 48,00 |
| 1103 19 10 9000 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1103 19 30 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1103 20 60 9000 | C12 | EUR/t | 0,00 |
| 1103 20 20 9000 | C11 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 19 69 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 12 90 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 12 90 9300 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 19 10 9000 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 19 50 9110 | C10 | EUR/t | 64,00 |
| 1104 19 50 9130 | C10 | EUR/t | 52,00 |
| 1104 29 01 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 29 03 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 29 05 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 29 05 9300 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 22 20 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 22 30 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 23 10 9100 | C10 | EUR/t | 60,00 |
| 1104 23 10 9300 | C10 | EUR/t | 46,00 |
| 1104 29 11 9000 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 29 51 9000 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 29 55 9000 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 30 10 9000 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 30 90 9000 | C10 | EUR/t | 10,00 |
| 1107 10 11 9000 | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1107 10 91 9000 | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1108 11 00 9200 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1108 11 00 9300 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1108 12 00 9200 | C10 | EUR/t | 64,00 |
| 1108 12 00 9300 | C10 | EUR/t | 64,00 |
| 1108 13 00 9200 | C10 | EUR/t | 64,00 |
| 1108 13 00 9300 | C10 | EUR/t | 64,00 |
| 1108 19 10 9200 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1108 19 10 9300 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1109 00 00 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1702 30 51 9000 (2) | C10 | EUR/t | 62,70 |
| 1702 30 59 9000 (2) | C10 | EUR/t | 48,00 |
| 1702 30 91 9000 | C10 | EUR/t | 62,70 |
| 1702 30 99 9000 | C10 | EUR/t | 48,00 |
| 1702 40 90 9000 | C10 | EUR/t | 48,00 |
| 1702 90 50 9100 | C10 | EUR/t | 62,70 |
| 1702 90 50 9900 | C10 | EUR/t | 48,00 |
| 1702 90 75 9000 | C10 | EUR/t | 65,70 |
| 1702 90 79 9000 | C10 | EUR/t | 45,60 |
| 2106 90 55 9000 | C10 | EUR/t | 48,00 |
| NB: Tootekoodid ja A-rea sihtkohakoodid on kindlaks määratud komisjoni muudetud määrusega (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1).
  Numbrilised sihtkohakoodid on kindlaks määratud määrusega (EÜ) nr 2081/2003 (EÜT L 313, 28.11.2003, lk 11).
  Muud sihtkohad on määratletud järgmiselt:







  C10 | : | Kõik sihtkohad. |
| C11 | : | Kõik sihtkohad, välja arvatud Bulgaaria. |
| C12 | : | Kõik sihtkohad, välja arvatud Rumeenia. |
| C13 | : | Kõik sihtkohad, välja arvatud Bulgaaria ja Rumeenia. |

Tootekood

Sihtkoht

Mõõtühik

Toetuse summa

1102 20 10 9200 (1)

C10

EUR/t

56,00

1102 20 10 9400 (1)

C10

EUR/t

48,00

1102 20 90 9200 (1)

C10

EUR/t

48,00

1102 90 10 9100

C11

EUR/t

0,00

1102 90 10 9900

C11

EUR/t

0,00

1102 90 30 9100

C11

EUR/t

0,00

1103 19 40 9100

C10

EUR/t

0,00

1103 13 10 9100 (1)

C10

EUR/t

72,00

1103 13 10 9300 (1)

C10

EUR/t

56,00

1103 13 10 9500 (1)

C10

EUR/t

48,00

1103 13 90 9100 (1)

C10

EUR/t

48,00

1103 19 10 9000

C10

EUR/t

0,00

1103 19 30 9100

C10

EUR/t

0,00

1103 20 60 9000

C12

EUR/t

0,00

1103 20 20 9000

C11

EUR/t

0,00

1104 19 69 9100

C10

EUR/t

0,00

1104 12 90 9100

C10

EUR/t

0,00

1104 12 90 9300

C10

EUR/t

0,00

1104 19 10 9000

C10

EUR/t

0,00

1104 19 50 9110

C10

EUR/t

64,00

1104 19 50 9130

C10

EUR/t

52,00

1104 29 01 9100

C10

EUR/t

0,00

1104 29 03 9100

C10

EUR/t

0,00

1104 29 05 9100

C10

EUR/t

0,00

1104 29 05 9300

C10

EUR/t

0,00

1104 22 20 9100

C10

EUR/t

0,00

1104 22 30 9100

C10

EUR/t

0,00

1104 23 10 9100

C10

EUR/t

60,00

1104 23 10 9300

C10

EUR/t

46,00

1104 29 11 9000

C10

EUR/t

0,00

1104 29 51 9000

C10

EUR/t

0,00

1104 29 55 9000

C10

EUR/t

0,00

1104 30 10 9000

C10

EUR/t

0,00

1104 30 90 9000

C10

EUR/t

10,00

1107 10 11 9000

C13

EUR/t

0,00

1107 10 91 9000

C13

EUR/t

0,00

1108 11 00 9200

C10

EUR/t

0,00

1108 11 00 9300

C10

EUR/t

0,00

1108 12 00 9200

C10

EUR/t

64,00

1108 12 00 9300

C10

EUR/t

64,00

1108 13 00 9200

C10

EUR/t

64,00

1108 13 00 9300

C10

EUR/t

64,00

1108 19 10 9200

C10

EUR/t

0,00

1108 19 10 9300

C10

EUR/t

0,00

1109 00 00 9100

C10

EUR/t

0,00

1702 30 51 9000 (2)

C10

EUR/t

62,70

1702 30 59 9000 (2)

C10

EUR/t

48,00

1702 30 91 9000

C10

EUR/t

62,70

1702 30 99 9000

C10

EUR/t

48,00

1702 40 90 9000

C10

EUR/t

48,00

1702 90 50 9100

C10

EUR/t

62,70

1702 90 50 9900

C10

EUR/t

48,00

1702 90 75 9000

C10

EUR/t

65,70

1702 90 79 9000

C10

EUR/t

45,60

2106 90 55 9000

C10

EUR/t

48,00

NB: Tootekoodid ja A-rea sihtkohakoodid on kindlaks määratud komisjoni muudetud määrusega (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1).

Numbrilised sihtkohakoodid on kindlaks määratud määrusega (EÜ) nr 2081/2003 (EÜT L 313, 28.11.2003, lk 11).

Muud sihtkohad on määratletud järgmiselt:

C10

:

Kõik sihtkohad.

C11

:

Kõik sihtkohad, välja arvatud Bulgaaria.

C12

:

Kõik sihtkohad, välja arvatud Rumeenia.

C13

:

Kõik sihtkohad, välja arvatud Bulgaaria ja Rumeenia.

---

(1)  Toetust ei anta toodetele, mis on läbinud kuumtöötlemise, millega kaasneb eelgeelistatud tärklise tekkimine.

(2)  Toetust antakse vastavalt nõukogu muudetud määrusele (EMÜ) nr 2730/75 (EÜT L 281, 1.11.1975, lk 20).

NB: Tootekoodid ja A-rea sihtkohakoodid on kindlaks määratud komisjoni muudetud määrusega (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1).

Numbrilised sihtkohakoodid on kindlaks määratud määrusega (EÜ) nr 2081/2003 (EÜT L 313, 28.11.2003, lk 11).

Muud sihtkohad on määratletud järgmiselt:

| C10 | : | Kõik sihtkohad. |
| --- | --- | --- |
| C11 | : | Kõik sihtkohad, välja arvatud Bulgaaria. |
| C12 | : | Kõik sihtkohad, välja arvatud Rumeenia. |
| C13 | : | Kõik sihtkohad, välja arvatud Bulgaaria ja Rumeenia. |

C10

:

Kõik sihtkohad.

C11

:

Kõik sihtkohad, välja arvatud Bulgaaria.

C12

:

Kõik sihtkohad, välja arvatud Rumeenia.

C13

:

Kõik sihtkohad, välja arvatud Bulgaaria ja Rumeenia.

---

| 25.2.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 52/23 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 52/23

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 312/2005,

24. veebruar 2005,

millega määratakse kindlaks teraviljast valmistatud segasööda eksporditoetused

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. september 2003 aasta määrust (EÜ) nr 1784/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 13 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artiklis 13 on sätestatud, et nimetatud määruse artiklis 1 loetletud toodete puhul võib maailmaturu noteeringute või hindade ning ühenduse hindade vahe katta eksporditoetusega. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artiklis 13 on sätestatud, et nimetatud määruse artiklis 1 loetletud toodete puhul võib maailmaturu noteeringute või hindade ning ühenduse hindade vahe katta eksporditoetusega.

| (2) | Komisjoni 29. juuni 1995 aasta määruse (EÜ) nr 1517/95 (millega kehtestatakse määruse (EÜ) nr 1784/2003 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses teraviljast segasööda impordi- ja ekspordikorraga ja muudetakse määrust (EÜ) nr 1162/95, millega kehtestatakse impordi- ja ekspordilitsentside süsteemi üksikasjalikud rakenduseeskirjad teravilja- ja riisisektoris (2) artiklis 2 on määratletud erikriteeriumid, mida tuleb arvesse võtta kõnealuste toodete toetuse arvutamisel. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni 29. juuni 1995 aasta määruse (EÜ) nr 1517/95 (millega kehtestatakse määruse (EÜ) nr 1784/2003 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses teraviljast segasööda impordi- ja ekspordikorraga ja muudetakse määrust (EÜ) nr 1162/95, millega kehtestatakse impordi- ja ekspordilitsentside süsteemi üksikasjalikud rakenduseeskirjad teravilja- ja riisisektoris (2) artiklis 2 on määratletud erikriteeriumid, mida tuleb arvesse võtta kõnealuste toodete toetuse arvutamisel.

| (3) | Toetuse arvutamisel tuleb arvesse võtta teraviljatoodete sisaldust. Lihtsustamise huvides tuleks toetust maksta kahes teraviljatoodete kategoorias, ühelt poolt mais – kõige tavalisem teravili eksporditava segasööda ja maisitoodete valmistamisel ning teiselt poolt muu teravili, mis vastab toetuse saamise tingimustele, kui mais ja maisitooted on välistatud. Toetust tuleks anda vastavalt teraviljasaaduste sisaldusele segasöödas. |
| --- | --- |

(3)

Toetuse arvutamisel tuleb arvesse võtta teraviljatoodete sisaldust. Lihtsustamise huvides tuleks toetust maksta kahes teraviljatoodete kategoorias, ühelt poolt mais – kõige tavalisem teravili eksporditava segasööda ja maisitoodete valmistamisel ning teiselt poolt muu teravili, mis vastab toetuse saamise tingimustele, kui mais ja maisitooted on välistatud. Toetust tuleks anda vastavalt teraviljasaaduste sisaldusele segasöödas.

| (4) | Toetuse summa puhul peab arvesse võtma ka nende toodete müügitingimusi ja -võimalusi maailmaturul, vajadust vältida häireid ühenduse turul ja ekspordi majanduslikku aspekti. |
| --- | --- |

(4)

Toetuse summa puhul peab arvesse võtma ka nende toodete müügitingimusi ja -võimalusi maailmaturul, vajadust vältida häireid ühenduse turul ja ekspordi majanduslikku aspekti.

| (5) | Praegune olukord teraviljaturul ja eelkõige tarneväljavaated tähendavad seda, et eksporditoetused tuleks lõpetada. |
| --- | --- |

(5)

Praegune olukord teraviljaturul ja eelkõige tarneväljavaated tähendavad seda, et eksporditoetused tuleks lõpetada.

| (6) | Teraviljaturu korralduskomitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul oma arvamust esitanud, |
| --- | --- |

(6)

Teraviljaturu korralduskomitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul oma arvamust esitanud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruses (EÜ) nr 1784/2003 sätestatud ja määrusele (EÜ) nr 1517/95 vastavad segasööda eksporditoetused määratakse kindlaks vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 25. veebruar 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 24. veebruar 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 78.

1

(2)  EÜT L 147, 30.6.1995, lk 51.

2

---

LISA

Komisjoni 24. veebruari 2005. aasta määrusele, millega muudetakse teraviljast valmistatud segasööda eksporditoetusi

Tootekood, mille alla kuuluvatele toodetele antakse eksporditoetust:

| | 2309 10 11 9000, |
| --- | --- |

2309 10 11 9000,

| | 2309 10 13 9000, |
| --- | --- |

2309 10 13 9000,

| | 2309 10 31 9000, |
| --- | --- |

2309 10 31 9000,

| | 2309 10 33 9000, |
| --- | --- |

2309 10 33 9000,

| | 2309 10 51 9000, |
| --- | --- |

2309 10 51 9000,

| | 2309 10 53 9000, |
| --- | --- |

2309 10 53 9000,

| | 2309 90 31 9000, |
| --- | --- |

2309 90 31 9000,

| | 2309 90 33 9000, |
| --- | --- |

2309 90 33 9000,

| | 2309 90 41 9000, |
| --- | --- |

2309 90 41 9000,

| | 2309 90 43 9000, |
| --- | --- |

2309 90 43 9000,

| | 2309 90 51 9000, |
| --- | --- |

2309 90 51 9000,

| | 2309 90 53 9000. |
| --- | --- |

2309 90 53 9000.

| Teraviljatooted | Sihtkoht | Mõõtühik | Toetuse summa |
| --- | --- | --- | --- |
| Mais ja maisitooted:
  CN-kood 0709 90 60, 0712 90 19, 1005, 1102 20, 1103 13, 1103 29 40, 1104 19 50, 1104 23, 1904 10 10 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| Teraviljatooted, v.a mais ja maisitooted | C10 | EUR/t | 0,00 |
| NB: Tootekoodid ja A-rea sihtkohakoodid on kindlaks määratud komisjoni muudetud määrusega (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1).







  C10 | : | Kõik sihtkohad. |

Teraviljatooted

Sihtkoht

Mõõtühik

Toetuse summa

Mais ja maisitooted:

CN-kood 0709 90 60, 0712 90 19, 1005, 1102 20, 1103 13, 1103 29 40, 1104 19 50, 1104 23, 1904 10 10

C10

EUR/t

0,00

Teraviljatooted, v.a mais ja maisitooted

C10

EUR/t

0,00

NB: Tootekoodid ja A-rea sihtkohakoodid on kindlaks määratud komisjoni muudetud määrusega (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1).

C10

:

Kõik sihtkohad.

---

| 25.2.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 52/25 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 52/25

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 313/2005,

24. veebruar 2005,

millega määratakse kindlaks teraviljasektori tootmistoetused

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1784/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 8 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjon 30. juuni 1993. aasta määrusega (EMÜ) nr 1722/93, (2) milles sätestatakse vastavalt teraviljasektori ja riisisektori tootmistoetusi käsitlevate nõukogu määruste (EMÜ) nr 1766/82 ja (EMÜ) nr 1418/76 üksikasjalikud rakenduseeskirjad, on kehtestatud tootmistoetuste andmise tingimused. Arvutamise alus on kehtestatud kõnealuse määruse artiklis 3. Sel viisil arvutatud toetus mida diferentseeritakse vajaduse korral kartulitärklise puhul, määratakse kindlaks üks kord kuus ja seda võidakse muuta, kui maisi ja/või nisu hinnad olulisel määral muutuvad. |
| --- | --- |

(1)

Komisjon 30. juuni 1993. aasta määrusega (EMÜ) nr 1722/93, (2) milles sätestatakse vastavalt teraviljasektori ja riisisektori tootmistoetusi käsitlevate nõukogu määruste (EMÜ) nr 1766/82 ja (EMÜ) nr 1418/76 üksikasjalikud rakenduseeskirjad, on kehtestatud tootmistoetuste andmise tingimused. Arvutamise alus on kehtestatud kõnealuse määruse artiklis 3. Sel viisil arvutatud toetus mida diferentseeritakse vajaduse korral kartulitärklise puhul, määratakse kindlaks üks kord kuus ja seda võidakse muuta, kui maisi ja/või nisu hinnad olulisel määral muutuvad.

| (2) | Käesoleva määrusega kindlaks määratud tootmistoetusi tuleks kohandada määruse (EMÜ) nr 1722/93 II lisas loetletud koefitsientidega, et määrata kindlaks täpne makstav summa. |
| --- | --- |

(2)

Käesoleva määrusega kindlaks määratud tootmistoetusi tuleks kohandada määruse (EMÜ) nr 1722/93 II lisas loetletud koefitsientidega, et määrata kindlaks täpne makstav summa.

| (3) | Teraviljaturu korralduskomitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul oma arvamust esitanud, |
| --- | --- |

(3)

Teraviljaturu korralduskomitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul oma arvamust esitanud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EMÜ) nr 1722/93 artikli 3 lõikes 2 osutatud tootmistoetuseks, on määratud.

| a) | 0,00 EUR/t maisi-, nisu-, odra- ja kaeratärklise puhul; |
| --- | --- |

a)

0,00 EUR/t maisi-, nisu-, odra- ja kaeratärklise puhul;

| b) | 8,75 EUR/t kartulitärklise puhul. |
| --- | --- |

b)

8,75 EUR/t kartulitärklise puhul.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 25. veebruaril 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 24. veebruar 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 78.

1

(2)  EÜT L 159, 1.7.1993, lk 112. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1548/2004 (ELT L 280, 31.8.2004, lk 11).

2

---

| 25.2.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 52/26 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 52/26

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 314/2005,

24. veebruar 2005,

millega kehtestatakse riisi ja purustatud riisi eksporditoetused ja peatatakse ekspordilitsentside väljaandmine

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1785/2003 riisituru ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 14 lõike 3 ja lõiget 19,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1785/2003 artikli 14 alusel võib nimetatud määruse artiklis 1 osutatud toodete maailmaturul kehtivate noteeringute või hindade ja ühenduses kehtivate hindade vahe katta eksporditoetusega. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1785/2003 artikli 14 alusel võib nimetatud määruse artiklis 1 osutatud toodete maailmaturul kehtivate noteeringute või hindade ja ühenduses kehtivate hindade vahe katta eksporditoetusega.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 1785/2003 artiklis 14 on sätestatud, et toetused tuleb kehtestada, võttes arvesse hetkeolukorda ja arengusuundi seoses ühelt poolt riisi ja purustatud riisi hindade ja kättesaadavusega ühenduse turul ning teiselt poolt riisi ja purustatud riisi hindadega maailmaturul. Samas artiklis on sätestatud, et on oluline tagada ka riisituru tasakaal ning hindade ja kaubanduse loomulik areng ning lisaks sellele võtta arvesse kavandatava ekspordi majanduslikku aspekti ja vajadust ära hoida häireid ühenduse turul seoses asutamislepingu artikli 300 alusel sõlmitud lepingutest tulenevate piirangutega. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 1785/2003 artiklis 14 on sätestatud, et toetused tuleb kehtestada, võttes arvesse hetkeolukorda ja arengusuundi seoses ühelt poolt riisi ja purustatud riisi hindade ja kättesaadavusega ühenduse turul ning teiselt poolt riisi ja purustatud riisi hindadega maailmaturul. Samas artiklis on sätestatud, et on oluline tagada ka riisituru tasakaal ning hindade ja kaubanduse loomulik areng ning lisaks sellele võtta arvesse kavandatava ekspordi majanduslikku aspekti ja vajadust ära hoida häireid ühenduse turul seoses asutamislepingu artikli 300 alusel sõlmitud lepingutest tulenevate piirangutega.

| (3) | Komisjoni määrusega (EMÜ) nr 1361/76 (2) on kehtestatud riisis sisalduva purustatud riisi maksimumosakaal, mille suhtes on kehtestatud eksporditoetus, ning on kindlaks määratud protsendimäär, mille võrra toetust tuleb vähendada, kui purustatud riisi osakaal eksporditavas riisis ületab selle maksimumosakaalu. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni määrusega (EMÜ) nr 1361/76 (2) on kehtestatud riisis sisalduva purustatud riisi maksimumosakaal, mille suhtes on kehtestatud eksporditoetus, ning on kindlaks määratud protsendimäär, mille võrra toetust tuleb vähendada, kui purustatud riisi osakaal eksporditavas riisis ületab selle maksimumosakaalu.

| (4) | Ümarateralise, keskmiseteralise ja pikateralise A-riisi eksporditoetuste määramise pakkumisele tehtud pakkumised on tagasi lükatud. Seetõttu ei ole hetkel asjakohane määrata kindlaks riisi üldisi eksportditoetusi. |
| --- | --- |

(4)

Ümarateralise, keskmiseteralise ja pikateralise A-riisi eksporditoetuste määramise pakkumisele tehtud pakkumised on tagasi lükatud. Seetõttu ei ole hetkel asjakohane määrata kindlaks riisi üldisi eksportditoetusi.

| (5) | Määruse (EÜ) nr 1785/2003 artikli 14 lõikes 5 on määratletud erikriteeriumid, mida tuleb arvesse võtta riisi ja purustatud riisi eksporditoetuste arvutamisel. |
| --- | --- |

(5)

Määruse (EÜ) nr 1785/2003 artikli 14 lõikes 5 on määratletud erikriteeriumid, mida tuleb arvesse võtta riisi ja purustatud riisi eksporditoetuste arvutamisel.

| (6) | Maailmaturu olukorra või teatavate turgude erinõuete tõttu võib osutuda vajalikuks teatavate toodete toetust vastavalt sihtkohale muuta. |
| --- | --- |

(6)

Maailmaturu olukorra või teatavate turgude erinõuete tõttu võib osutuda vajalikuks teatavate toodete toetust vastavalt sihtkohale muuta.

| (7) | Selleks et rahuldada nõudlust pakendatud pikateralise riisi järele teatavatel turgudel, tuleks kehtestada selle toote puhul eritoetus. |
| --- | --- |

(7)

Selleks et rahuldada nõudlust pakendatud pikateralise riisi järele teatavatel turgudel, tuleks kehtestada selle toote puhul eritoetus.

| (8) | Toetus tuleb kindlaks määrata vähemalt kord kuus. Seda võib vahepealsel perioodil muuta. |
| --- | --- |

(8)

Toetus tuleb kindlaks määrata vähemalt kord kuus. Seda võib vahepealsel perioodil muuta.

| (9) | Nende eeskirjade ja kriteeriumide kohaldamisest riisituru hetkeolukorra suhtes ning eelkõige riisi ja purustatud riisi noteeringute ja hindade suhtes ühenduse turul ja maailmaturul tuleneb, et toetus tuleks kehtestada vastavalt käesoleva määruse lisas kehtestatule. |
| --- | --- |

(9)

Nende eeskirjade ja kriteeriumide kohaldamisest riisituru hetkeolukorra suhtes ning eelkõige riisi ja purustatud riisi noteeringute ja hindade suhtes ühenduse turul ja maailmaturul tuleneb, et toetus tuleks kehtestada vastavalt käesoleva määruse lisas kehtestatule.

| (10) | Selleks et hallata koguselisi piiranguid, mis tulenevad ühenduse kohustustest Maailma Kaubandusorganisatsioonis, tuleks piirata eelkinnitusega ekspordilitsentside väljaandmist. |
| --- | --- |

(10)

Selleks et hallata koguselisi piiranguid, mis tulenevad ühenduse kohustustest Maailma Kaubandusorganisatsioonis, tuleks piirata eelkinnitusega ekspordilitsentside väljaandmist.

| (11) | Käesoleva määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(11)

Käesoleva määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisaga kehtestatakse määruse (EÜ) nr 1785/2003 artiklis 1 osutatud töötlemata kujul toodete eksporditoetused, välja arvatud nimetatud artikli lõike 1 punktis c osutatud toodete puhul.

Artikkel 2

Eelkinnitusega ekspordilitsentside väljaandmine peatatakse.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub 25. veebruar 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 24. veebruar 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 96.

1

(2)  EÜT L 154, 15.6.1976, lk 11.

2

---

LISA

Komisjoni 24. veebruari 2005. aasta määrusele, millega kehtestatakse riisi ja purustatud riisi eksporditoetused ja peatatakse ekspordilitsentside väljaandmine

| Tootekood | Sihtkoht | Mõõtühik | Toetus (1) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1006 20 11 9000 | R01 | EUR/t | 0 |
| 1006 20 13 9000 | R01 | EUR/t | 0 |
| 1006 20 15 9000 | R01 | EUR/t | 0 |
| 1006 20 17 9000 | — | | — |
| 1006 20 92 9000 | R01 | EUR/t | 0 |
| 1006 20 94 9000 | R01 | EUR/t | 0 |
| 1006 20 96 9000 | R01 | EUR/t | 0 |
| 1006 20 98 9000 | — | | — |
| 1006 30 21 9000 | R01 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 23 9000 | R01 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 25 9000 | R01 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 27 9000 | — | | — |
| 1006 30 42 9000 | R01 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 44 9000 | R01 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 46 9000 | R01 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 48 9000 | — | | — |
| 1006 30 61 9100 | R01 | EUR/t | 0 |
| R02 | EUR/t | 0 |
| R03 | EUR/t | 0 |
| 066 | EUR/t | 0 |
| A97 | EUR/t | 0 |
| 021 ja 023 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 61 9900 | R01 | EUR/t | 0 |
| A97 | EUR/t | 0 |
| 066 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 63 9100 | R01 | EUR/t | 0 |
| R02 | EUR/t | 0 |
| R03 | EUR/t | 0 |
| 066 | EUR/t | 0 |
| A97 | EUR/t | 0 |
| 021 ja 023 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 63 9900 | R01 | EUR/t | 0 |
| 066 | EUR/t | 0 |
| A97 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 65 9100 | R01 | EUR/t | 0 |
| R02 | EUR/t | 0 |
| R03 | EUR/t | 0 |
| 066 | EUR/t | 0 |
| A97 | EUR/t | 0 |
| 021 ja 023 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 65 9900 | R01 | EUR/t | 0 |
| 066 | EUR/t | 0 |
| A97 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 67 9100 | 021 ja 023 | EUR/t | 0 |
| 066 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 67 9900 | 066 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 92 9100 | R01 | EUR/t | 0 |
| R02 | EUR/t | 0 |
| R03 | EUR/t | 0 |
| 066 | EUR/t | 0 |
| A97 | EUR/t | 0 |
| 021 ja 023 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 92 9900 | R01 | EUR/t | 0 |
| A97 | EUR/t | 0 |
| 066 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 94 9100 | R01 | EUR/t | 0 |
| R02 | EUR/t | 0 |
| R03 | EUR/t | 0 |
| 066 | EUR/t | 0 |
| A97 | EUR/t | 0 |
| 021 ja 023 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 94 9900 | R01 | EUR/t | 0 |
| A97 | EUR/t | 0 |
| 066 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 96 9100 | R01 | EUR/t | 0 |
| R02 | EUR/t | 0 |
| R03 | EUR/t | 0 |
| 066 | EUR/t | 0 |
| A97 | EUR/t | 0 |
| 021 ja 023 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 96 9900 | R01 | EUR/t | 0 |
| A97 | EUR/t | 0 |
| 066 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 98 9100 | 021 ja 023 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 98 9900 | — | | — |
| 1006 40 00 9000 | — | | — |
| NB: Tootekoodid ja A-rea sihtkohakoodid on sätestatud komisjoni muudetud määruses (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1).
  Numbrilised sihtkohakoodid on sätestatud määruses (EÜ) nr 2081/2003 (ELT L 313, 28.11.2003, lk 11).
  Muud sihtkohad on määratletud järgmiselt.






  R01 | Šveits, Liechtenstein ning Livigno ja Campione d'Italia haldusüksused. |
| R02 | Maroko, Alžeeria, Tuneesia, Egiptus, Iisrael, Liibanon, Liibüa, Süüria, Lääne-Sahara, Jordaania, Iraak, Iraan, Jeemen, Kuveit, Araabia Ühendemiraadid, Omaan, Bahrein, Katar, Saudi Araabia, Eritrea, Jordani Läänekallas ja Gaza sektor, Norra, Fääri saared, Island, Venemaa, Valgevene, Bosnia ja Hertsegoviina, Horvaatia, Serbia ja Montenegro, endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik, Albaania, Bulgaaria, Gruusia, Armeenia, Aserbaidžaan, Moldova, Ukraina, Kasahstan, Türkmenistan, Usbekistan, Tadžikistan, Kõrgõzstan. |
| R03 | Colombia, Ecuador, Peruu, Boliivia, Tšiili, Argentiina, Uruguay, Paraguay, Brasiilia, Venezuela, Kanada, Mehhiko, Guatemala, Honduras, El Salvador, Nicaragua, Costa Rica, Panama, Kuuba, Bermuda, Lõuna-Aafrika Vabariik, Austraalia, Uus-Meremaa, Hongkongi erihalduspiirkond, Singapur, A40 (välja arvatud Madalmaade Antillid, Aruba, Turks ja Caicos), A11 (välja arvatud Suriname, Guyana ja Madagaskar). |

Tootekood

Sihtkoht

Mõõtühik

Toetus (1)

1006 20 11 9000

R01

EUR/t

0

1006 20 13 9000

R01

EUR/t

0

1006 20 15 9000

R01

EUR/t

0

1006 20 17 9000

—

—

1006 20 92 9000

R01

EUR/t

0

1006 20 94 9000

R01

EUR/t

0

1006 20 96 9000

R01

EUR/t

0

1006 20 98 9000

—

—

1006 30 21 9000

R01

EUR/t

0

1006 30 23 9000

R01

EUR/t

0

1006 30 25 9000

R01

EUR/t

0

1006 30 27 9000

—

—

1006 30 42 9000

R01

EUR/t

0

1006 30 44 9000

R01

EUR/t

0

1006 30 46 9000

R01

EUR/t

0

1006 30 48 9000

—

—

1006 30 61 9100

R01

EUR/t

0

R02

EUR/t

0

R03

EUR/t

0

066

EUR/t

0

A97

EUR/t

0

021 ja 023

EUR/t

0

1006 30 61 9900

R01

EUR/t

0

A97

EUR/t

0

066

EUR/t

0

1006 30 63 9100

R01

EUR/t

0

R02

EUR/t

0

R03

EUR/t

0

066

EUR/t

0

A97

EUR/t

0

021 ja 023

EUR/t

0

1006 30 63 9900

R01

EUR/t

0

066

EUR/t

0

A97

EUR/t

0

1006 30 65 9100

R01

EUR/t

0

R02

EUR/t

0

R03

EUR/t

0

066

EUR/t

0

A97

EUR/t

0

021 ja 023

EUR/t

0

1006 30 65 9900

R01

EUR/t

0

066

EUR/t

0

A97

EUR/t

0

1006 30 67 9100

021 ja 023

EUR/t

0

066

EUR/t

0

1006 30 67 9900

066

EUR/t

0

1006 30 92 9100

R01

EUR/t

0

R02

EUR/t

0

R03

EUR/t

0

066

EUR/t

0

A97

EUR/t

0

021 ja 023

EUR/t

0

1006 30 92 9900

R01

EUR/t

0

A97

EUR/t

0

066

EUR/t

0

1006 30 94 9100

R01

EUR/t

0

R02

EUR/t

0

R03

EUR/t

0

066

EUR/t

0

A97

EUR/t

0

021 ja 023

EUR/t

0

1006 30 94 9900

R01

EUR/t

0

A97

EUR/t

0

066

EUR/t

0

1006 30 96 9100

R01

EUR/t

0

R02

EUR/t

0

R03

EUR/t

0

066

EUR/t

0

A97

EUR/t

0

021 ja 023

EUR/t

0

1006 30 96 9900

R01

EUR/t

0

A97

EUR/t

0

066

EUR/t

0

1006 30 98 9100

021 ja 023

EUR/t

0

1006 30 98 9900

—

—

1006 40 00 9000

—

—

NB: Tootekoodid ja A-rea sihtkohakoodid on sätestatud komisjoni muudetud määruses (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1).

Numbrilised sihtkohakoodid on sätestatud määruses (EÜ) nr 2081/2003 (ELT L 313, 28.11.2003, lk 11).

Muud sihtkohad on määratletud järgmiselt.

R01

Šveits, Liechtenstein ning Livigno ja Campione d'Italia haldusüksused.

R02

Maroko, Alžeeria, Tuneesia, Egiptus, Iisrael, Liibanon, Liibüa, Süüria, Lääne-Sahara, Jordaania, Iraak, Iraan, Jeemen, Kuveit, Araabia Ühendemiraadid, Omaan, Bahrein, Katar, Saudi Araabia, Eritrea, Jordani Läänekallas ja Gaza sektor, Norra, Fääri saared, Island, Venemaa, Valgevene, Bosnia ja Hertsegoviina, Horvaatia, Serbia ja Montenegro, endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik, Albaania, Bulgaaria, Gruusia, Armeenia, Aserbaidžaan, Moldova, Ukraina, Kasahstan, Türkmenistan, Usbekistan, Tadžikistan, Kõrgõzstan.

R03

Colombia, Ecuador, Peruu, Boliivia, Tšiili, Argentiina, Uruguay, Paraguay, Brasiilia, Venezuela, Kanada, Mehhiko, Guatemala, Honduras, El Salvador, Nicaragua, Costa Rica, Panama, Kuuba, Bermuda, Lõuna-Aafrika Vabariik, Austraalia, Uus-Meremaa, Hongkongi erihalduspiirkond, Singapur, A40 (välja arvatud Madalmaade Antillid, Aruba, Turks ja Caicos), A11 (välja arvatud Suriname, Guyana ja Madagaskar).

---

(1)  Järgmiste koguste puhul kohaldatakse olenevalt sihtkohast Komisjoni määruse (EÜ) nr 1342/2003 (ELT L 189, 29.7.2003, lk 12) alusel taotletud litsentside suhtes kohaldatakse nimetatud määruse artikli 8 lõikes 3 sätestatud korda:

| sihtkoht R01: | 0 tonni, |
| --- | --- |
| sihtkohad R02 ja R03: | 0 tonni, |
| sihtkohad 021 ja 023: | 0 tonni, |
| sihtkohad 066: | 0 tonni, |
| sihtkoht A97: | 0 tonni. |

sihtkoht R01:

0 tonni,

sihtkohad R02 ja R03:

0 tonni,

sihtkohad 021 ja 023:

0 tonni,

sihtkohad 066:

0 tonni,

sihtkoht A97:

0 tonni.

NB: Tootekoodid ja A-rea sihtkohakoodid on sätestatud komisjoni muudetud määruses (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1).

Numbrilised sihtkohakoodid on sätestatud määruses (EÜ) nr 2081/2003 (ELT L 313, 28.11.2003, lk 11).

Muud sihtkohad on määratletud järgmiselt.

| R01 | Šveits, Liechtenstein ning Livigno ja Campione d'Italia haldusüksused. |
| --- | --- |
| R02 | Maroko, Alžeeria, Tuneesia, Egiptus, Iisrael, Liibanon, Liibüa, Süüria, Lääne-Sahara, Jordaania, Iraak, Iraan, Jeemen, Kuveit, Araabia Ühendemiraadid, Omaan, Bahrein, Katar, Saudi Araabia, Eritrea, Jordani Läänekallas ja Gaza sektor, Norra, Fääri saared, Island, Venemaa, Valgevene, Bosnia ja Hertsegoviina, Horvaatia, Serbia ja Montenegro, endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik, Albaania, Bulgaaria, Gruusia, Armeenia, Aserbaidžaan, Moldova, Ukraina, Kasahstan, Türkmenistan, Usbekistan, Tadžikistan, Kõrgõzstan. |
| R03 | Colombia, Ecuador, Peruu, Boliivia, Tšiili, Argentiina, Uruguay, Paraguay, Brasiilia, Venezuela, Kanada, Mehhiko, Guatemala, Honduras, El Salvador, Nicaragua, Costa Rica, Panama, Kuuba, Bermuda, Lõuna-Aafrika Vabariik, Austraalia, Uus-Meremaa, Hongkongi erihalduspiirkond, Singapur, A40 (välja arvatud Madalmaade Antillid, Aruba, Turks ja Caicos), A11 (välja arvatud Suriname, Guyana ja Madagaskar). |

R01

Šveits, Liechtenstein ning Livigno ja Campione d'Italia haldusüksused.

R02

Maroko, Alžeeria, Tuneesia, Egiptus, Iisrael, Liibanon, Liibüa, Süüria, Lääne-Sahara, Jordaania, Iraak, Iraan, Jeemen, Kuveit, Araabia Ühendemiraadid, Omaan, Bahrein, Katar, Saudi Araabia, Eritrea, Jordani Läänekallas ja Gaza sektor, Norra, Fääri saared, Island, Venemaa, Valgevene, Bosnia ja Hertsegoviina, Horvaatia, Serbia ja Montenegro, endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik, Albaania, Bulgaaria, Gruusia, Armeenia, Aserbaidžaan, Moldova, Ukraina, Kasahstan, Türkmenistan, Usbekistan, Tadžikistan, Kõrgõzstan.

R03

Colombia, Ecuador, Peruu, Boliivia, Tšiili, Argentiina, Uruguay, Paraguay, Brasiilia, Venezuela, Kanada, Mehhiko, Guatemala, Honduras, El Salvador, Nicaragua, Costa Rica, Panama, Kuuba, Bermuda, Lõuna-Aafrika Vabariik, Austraalia, Uus-Meremaa, Hongkongi erihalduspiirkond, Singapur, A40 (välja arvatud Madalmaade Antillid, Aruba, Turks ja Caicos), A11 (välja arvatud Suriname, Guyana ja Madagaskar).

---

| 25.2.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 52/29 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 52/29

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 315/2005,

24. veebruar 2005,

millega määratakse teravilja ning nisu- ja rukkijahu ning nisu- ja rukkitangude eksporditoetused

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. september 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1784/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 13 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikliga 13 nähakse ette, et nimetatud määruse artiklis 1 loetletud toodete maailmaturul kehtivate hindade või noteeringute ja ühenduses kehtivate hindade vahe võib katta eksporditoetuse abil. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikliga 13 nähakse ette, et nimetatud määruse artiklis 1 loetletud toodete maailmaturul kehtivate hindade või noteeringute ja ühenduses kehtivate hindade vahe võib katta eksporditoetuse abil.

| (2) | Toetused tuleb määrata, võttes arvesse komisjoni 29. juuni 1995. aasta määruse (EÜ) nr 1501/95 (millega kehtestatakse teravilja eksporditoetuste andmist ja teraviljaturu häirete korral võetavaid meetmeid käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 teatavad üksikasjalikud rakenduseeskirjad, (2) eriti selle artikli 13 lõiget 2, |
| --- | --- |

(2)

Toetused tuleb määrata, võttes arvesse komisjoni 29. juuni 1995. aasta määruse (EÜ) nr 1501/95 (millega kehtestatakse teravilja eksporditoetuste andmist ja teraviljaturu häirete korral võetavaid meetmeid käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 teatavad üksikasjalikud rakenduseeskirjad, (2) eriti selle artikli 13 lõiget 2,

| (3) | Nisu- ja rukkipüüli, -tangude ja -jahu puhul tuleb nendele toodetele kohaldatava toetuse arvutamisel võtta arvesse kõnealuste toodete valmistamiseks vajamineva teravilja kogust. Need kogused on kinnitatud määrusega (EÜ) nr 1501/95. |
| --- | --- |

(3)

Nisu- ja rukkipüüli, -tangude ja -jahu puhul tuleb nendele toodetele kohaldatava toetuse arvutamisel võtta arvesse kõnealuste toodete valmistamiseks vajamineva teravilja kogust. Need kogused on kinnitatud määrusega (EÜ) nr 1501/95.

| (4) | Maailmaturu olukord või konkreetsed nõuded teatavatel turgudel võivad tingida teatavate toodete toetuste diferentseerimise vastavalt sihtkohale. |
| --- | --- |

(4)

Maailmaturu olukord või konkreetsed nõuded teatavatel turgudel võivad tingida teatavate toodete toetuste diferentseerimise vastavalt sihtkohale.

| (5) | Toetus tuleb kinnitada üks kord kuus. Seda võib vahepeal muuta. |
| --- | --- |

(5)

Toetus tuleb kinnitada üks kord kuus. Seda võib vahepeal muuta.

| (6) | Üksikasjalike eeskirjade kohaldamisest teraviljaturu praeguses olukorras ja eriti nende toodete ühenduse ja maailmaturu noteeringute ja hindade suhtes tuleneb, et toetused peavad olema sellised, nagu on sätestatud käesoleva määruse lisas. |
| --- | --- |

(6)

Üksikasjalike eeskirjade kohaldamisest teraviljaturu praeguses olukorras ja eriti nende toodete ühenduse ja maailmaturu noteeringute ja hindade suhtes tuleneb, et toetused peavad olema sellised, nagu on sätestatud käesoleva määruse lisas.

| (7) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 1 punktides a, b ja c nimetatud töötlemata kujul eksporditavate toodete, välja arvatud linnaste, eksporditoetused on kindlaks määratud käesoleva määruse lisas.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 25. veebruaril 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 24. veebruar 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 78.

1

(2)  EÜT L 147, 30.6.1995, lk 7. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1431/2003 (ELT L 203, 12.8.2003, lk 16).

2

---

LISA

Komisjoni 24. veebruari 2005. aasta määrusele, millega määratakse teravilja ning nisu- ja rukkipüüli, -tangude ja -jahu eksporditoetused

| Tootekood | Sihtkoht | Mõõtühik | Toetuste summa |
| --- | --- | --- | --- |
| 1001 10 00 9200 | — | EUR/t | — |
| 1001 10 00 9400 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1001 90 91 9000 | — | EUR/t | — |
| 1001 90 99 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1002 00 00 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1003 00 10 9000 | — | EUR/t | — |
| 1003 00 90 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1004 00 00 9200 | — | EUR/t | — |
| 1004 00 00 9400 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1005 10 90 9000 | — | EUR/t | — |
| 1005 90 00 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1007 00 90 9000 | — | EUR/t | — |
| 1008 20 00 9000 | — | EUR/t | — |
| 1101 00 11 9000 | — | EUR/t | — |
| 1101 00 15 9100 | C01 | EUR/t | 10,96 |
| 1101 00 15 9130 | C01 | EUR/t | 10,24 |
| 1101 00 15 9150 | C01 | EUR/t | 9,44 |
| 1101 00 15 9170 | C01 | EUR/t | 8,72 |
| 1101 00 15 9180 | C01 | EUR/t | 8,16 |
| 1101 00 15 9190 | — | EUR/t | — |
| 1101 00 90 9000 | — | EUR/t | — |
| 1102 10 00 9500 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1102 10 00 9700 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1102 10 00 9900 | — | EUR/t | — |
| 1103 11 10 9200 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1103 11 10 9400 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1103 11 10 9900 | — | EUR/t | — |
| 1103 11 90 9200 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1103 11 90 9800 | — | EUR/t | — |
| NB: Nii tootekoodid kui A-rea sihtkohakoodid on kindlaks määratud komisjoni muudetud määrusega (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1).







  C01 | : | Kõik kolmandad riigid, v.a Albaania, Bulgaaria, Rumeenia, Horvaatia, Bosnia-Hertsegoviina, Serbia-Montenegro, endine jugoslaavia Makedoonia Vabariik, Lichtenstein ja Šveits. |

Tootekood

Sihtkoht

Mõõtühik

Toetuste summa

1001 10 00 9200

—

EUR/t

—

1001 10 00 9400

A00

EUR/t

0

1001 90 91 9000

—

EUR/t

—

1001 90 99 9000

A00

EUR/t

0

1002 00 00 9000

A00

EUR/t

0

1003 00 10 9000

—

EUR/t

—

1003 00 90 9000

A00

EUR/t

0

1004 00 00 9200

—

EUR/t

—

1004 00 00 9400

A00

EUR/t

0

1005 10 90 9000

—

EUR/t

—

1005 90 00 9000

A00

EUR/t

0

1007 00 90 9000

—

EUR/t

—

1008 20 00 9000

—

EUR/t

—

1101 00 11 9000

—

EUR/t

—

1101 00 15 9100

C01

EUR/t

10,96

1101 00 15 9130

C01

EUR/t

10,24

1101 00 15 9150

C01

EUR/t

9,44

1101 00 15 9170

C01

EUR/t

8,72

1101 00 15 9180

C01

EUR/t

8,16

1101 00 15 9190

—

EUR/t

—

1101 00 90 9000

—

EUR/t

—

1102 10 00 9500

A00

EUR/t

0

1102 10 00 9700

A00

EUR/t

0

1102 10 00 9900

—

EUR/t

—

1103 11 10 9200

A00

EUR/t

0

1103 11 10 9400

A00

EUR/t

0

1103 11 10 9900

—

EUR/t

—

1103 11 90 9200

A00

EUR/t

0

1103 11 90 9800

—

EUR/t

—

NB: Nii tootekoodid kui A-rea sihtkohakoodid on kindlaks määratud komisjoni muudetud määrusega (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1).

C01

:

Kõik kolmandad riigid, v.a Albaania, Bulgaaria, Rumeenia, Horvaatia, Bosnia-Hertsegoviina, Serbia-Montenegro, endine jugoslaavia Makedoonia Vabariik, Lichtenstein ja Šveits.

---

| 25.2.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 52/31 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 52/31

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 316/2005,

24. veebruar 2005,

määruses (EÜ) nr 1757/2004 osutatud pakkumismenetluse raames esitatud odra eksporditoetuse pakkumiste kohta

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1784/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 13 lõike 3 esimest lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1757/2004 (2) kuulutati välja pakkumismenetlus odra eksporditoetuse kindlaksmääramiseks eksportimisel teatavatesse kolmandatesse riikidesse. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1757/2004 (2) kuulutati välja pakkumismenetlus odra eksporditoetuse kindlaksmääramiseks eksportimisel teatavatesse kolmandatesse riikidesse.

| (2) | Vastavalt komisjoni 29. juuni 1995. aasta määruse (EÜ) nr 1501/95, millega kehtestatakse teravilja eksporditoetuste andmist ja teraviljaturu häirete korral võetavaid meetmeid käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 teatavad üksikasjalikud rakenduseeskirjad, (3) artiklile 7 võib komisjon teatatud pakkumiste põhjal otsustada pakkumisi mitte vastu võtta. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt komisjoni 29. juuni 1995. aasta määruse (EÜ) nr 1501/95, millega kehtestatakse teravilja eksporditoetuste andmist ja teraviljaturu häirete korral võetavaid meetmeid käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 teatavad üksikasjalikud rakenduseeskirjad, (3) artiklile 7 võib komisjon teatatud pakkumiste põhjal otsustada pakkumisi mitte vastu võtta.

| (3) | Määruse (EÜ) nr 1501/95 artiklis 1 sätestatud kriteeriumide põhjal ei peaks suurimat toetust kehtestama. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 1501/95 artiklis 1 sätestatud kriteeriumide põhjal ei peaks suurimat toetust kehtestama.

| (4) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Odra eksporditoetusteks määrusega (EÜ) nr 1757/2004 avatud pakkumismenetluse alusel 18.–24. veebruarini 2005 esitatud pakkumiste puhul ei võeta mingeid meetmeid.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 25. veebruaril 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 24. veebruar 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 78.

1

(2)  ELT L 313, 12.10.2004, lk 10.

2

(3)  EÜT L 147, 30.6.1995, lk 7. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 777/2004 (ELT L 123, 27.4.2004, lk 50).

3

---

| 25.2.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 52/32 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 52/32

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 317/2005,

24. veebruar 2005,

määruses (EÜ) nr 1565/2004 osutatud pakkumismenetluse raames esitatud kaera eksporditoetuse pakkumiste kohta

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1784/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artiklit 7,

võttes arvesse komisjoni 29. juuni 1995. aasta määrust (EÜ) nr 1501/95, millega kehtestatakse teravilja eksporditoetuste andmist ja teraviljaturu häirete korral võetavaid meetmeid käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 teatavad üksikasjalikud rakenduseeskirjad, (2) eriti selle artiklit 7,

võttes arvesse komisjoni 3. septembri 2004. aasta määrust (EÜ) nr 1565/2004 Soomes ja Rootsis teravilja suhtes kohaldatud spetsiaalse sekkumismeetme kohta 2004/2005. turustusaastal, (3)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusega (EÜ) nr 1565/2004 kuulutati välja pakkumismenetlus eksporditoetuse määramiseks Soomes ja Rootsis toodetud kaerale, mida eksporditakse Soomest ja Rootsist kõigisse kolmandatesse riikidesse, välja arvatud Bulgaaria, Norra, Rumeenia ja Šveits. |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EÜ) nr 1565/2004 kuulutati välja pakkumismenetlus eksporditoetuse määramiseks Soomes ja Rootsis toodetud kaerale, mida eksporditakse Soomest ja Rootsist kõigisse kolmandatesse riikidesse, välja arvatud Bulgaaria, Norra, Rumeenia ja Šveits.

| (2) | Arvestades määruse (EÜ) nr 1501/95 artiklis 1 sätestatud tingimusi, ei peaks maksimaalset eksporditoetust kindlaks määrama. |
| --- | --- |

(2)

Arvestades määruse (EÜ) nr 1501/95 artiklis 1 sätestatud tingimusi, ei peaks maksimaalset eksporditoetust kindlaks määrama.

| (3) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(3)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruses (EÜ) nr 1565/2004 osutatud pakkumismenetluse raames 18.–24. veebruar 2005 kaera eksporditoetuse kindlaksmääramiseks esitatud pakkumisi vastu ei võetud.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 25. veebruaril 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 24. veebruar 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 78.

1

(2)  EÜT L 147, 30.6.1995, lk 7. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1431/2003 (ELT L 203, 12.8.2003, lk 16).

2

(3)  ELT L 285, 4.9.2004, lk 3.

3

---

| 25.2.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 52/33 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 52/33

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 318/2005,

24. veebruar 2005,

millega kinnitatakse pehme nisu maksimaalne eksporditoetus seoses määruses (EÜ) nr 115/2005 osutatud pakkumismenetlusega

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1784/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 13 lõike 3 esimest lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määrusega (EÜ) nr 115/2005 (2) kuulutati välja pakkumismenetlus pehme nisu eksporditoetuse kindlaksmääramiseks eksportimisel teatavatesse kolmandatesse riikidesse. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määrusega (EÜ) nr 115/2005 (2) kuulutati välja pakkumismenetlus pehme nisu eksporditoetuse kindlaksmääramiseks eksportimisel teatavatesse kolmandatesse riikidesse.

| (2) | Komisjoni 29. juuni 1995. aasta määruse (EÜ) nr 1501/95, millega kehtestatakse teravilja eksporditoetuste andmist ja teraviljaturu häirete korral võetavaid meetmeid käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 teatavad üksikasjalikud rakenduseeskirjad, (3) artikliga 7 nähakse ette, et teatatud pakkumiste alusel võib komisjon otsustada kindlaks määrata maksimaalne eksporditoetus, arvestades määruse (EÜ) nr 1501/95 artiklis 1 osutatud kriteeriume. Sel juhul sõlmitakse leping pakkujaga või pakkujatega, kelle pakkumine on maksimaalse toetusega võrdne või sellest madalam. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni 29. juuni 1995. aasta määruse (EÜ) nr 1501/95, millega kehtestatakse teravilja eksporditoetuste andmist ja teraviljaturu häirete korral võetavaid meetmeid käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 teatavad üksikasjalikud rakenduseeskirjad, (3) artikliga 7 nähakse ette, et teatatud pakkumiste alusel võib komisjon otsustada kindlaks määrata maksimaalne eksporditoetus, arvestades määruse (EÜ) nr 1501/95 artiklis 1 osutatud kriteeriume. Sel juhul sõlmitakse leping pakkujaga või pakkujatega, kelle pakkumine on maksimaalse toetusega võrdne või sellest madalam.

| (3) | Kohaldades eespool nimetatud kriteeriume kõnealuse teraviljaga seotud praeguses turuolukorras, kehtestatakse maksimaalne eksporditoetus. |
| --- | --- |

(3)

Kohaldades eespool nimetatud kriteeriume kõnealuse teraviljaga seotud praeguses turuolukorras, kehtestatakse maksimaalne eksporditoetus.

| (4) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

18.–24. veebruar 2005 teatatud pakkumiste alusel määruses (EÜ) nr 115/2005 osutatud pakkumismenetluse raames kinnitatakse pehme nisu maksimaalseks eksporditoetuseks 8,00 EUR/t kohta.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 25. veebruaril 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 24. veebruar 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 78.

1

(2)  ELT L 24, 27.1.2005, lk 3.

2

(3)  EÜT L 147, 30.6.1995, lk 7. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 777/2004 (ELT L 123, 27.4.2004, lk 50).

3

---

| 25.2.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 52/34 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 52/34

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 319/2005,

24. veebruar 2005,

määruses (EÜ) nr 2275/2004 osutatud pakkumiskutse raames sorgo importimiseks teatatud pakkumiste kohta

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1784/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta, (1) ja eriti selle artikli 12 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määrusega (EÜ) nr 2275/2004 (2) kuulutati välja pakkumiskutse seoses kolmandatest riikidest Hispaaniasse imporditava sorgo tollimaksuvähenduse ülemmääraga. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määrusega (EÜ) nr 2275/2004 (2) kuulutati välja pakkumiskutse seoses kolmandatest riikidest Hispaaniasse imporditava sorgo tollimaksuvähenduse ülemmääraga.

| (2) | Kooskõlas komisjoni määruse (EÜ) nr 1839/95 (3) artikliga 7 ja teatatud pakkumiste alusel võib komisjon vastavalt määruse (EÜ) nr 1784/2003 artiklile 25 otsustada pakkumisi mitte vastu võtta. |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas komisjoni määruse (EÜ) nr 1839/95 (3) artikliga 7 ja teatatud pakkumiste alusel võib komisjon vastavalt määruse (EÜ) nr 1784/2003 artiklile 25 otsustada pakkumisi mitte vastu võtta.

| (3) | Võttes arvesse määruse (EÜ) nr 1839/95 artiklites 6 ja 7 sätestatud kriteeriume, ei tuleks tollimaksuvähenduse ülemmäära kinnitada. |
| --- | --- |

(3)

Võttes arvesse määruse (EÜ) nr 1839/95 artiklites 6 ja 7 sätestatud kriteeriume, ei tuleks tollimaksuvähenduse ülemmäära kinnitada.

| (4) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruses (EÜ) nr 2275/2004 osutatud imporditava sorgo tollimaksu vähendamise pakkumiskutse raames 18.–24. veebruar 2005 teatatud pakkumisi ei arvestata.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 25. veebruaril 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 24. veebruar 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 78.

1

(2)  ELT L 396, 31.12.2004, lk 32.

2

(3)  EÜT L 177, 28.7.1995, lk 4. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 777/2004 (ELT L 123, 27.4.2004, lk 50).

3

---

| 25.2.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 52/35 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 52/35

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 320/2005,

24. veebruar 2005,

millega kehtestatakse määrusega (EÜ) nr 2277/2004 välja kuulutatud pakkumiskutsega seoses imporditava maisi tollimaksuvähenduse ülemmäär

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1784/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta (1), eriti selle artikli 12 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määrusega (EÜ) nr 2277/2004 (2) kuulutati välja pakkumiskutse seoses kolmandatest riikidest Hispaaniasse imporditava maisi tollimaksuvähenduse ülemmääraga. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määrusega (EÜ) nr 2277/2004 (2) kuulutati välja pakkumiskutse seoses kolmandatest riikidest Hispaaniasse imporditava maisi tollimaksuvähenduse ülemmääraga.

| (2) | Kooskõlas komisjoni määruse (EÜ) nr 1839/95 (3) artikliga 7 võib komisjon määruse (EÜ) nr 1784/2003 artiklis 25 sätestatud korras otsustada kehtestada imporditollimaksu vähenduse ülemmäära. Selle ülemmäära kinnitamisel tuleb arvesse võtta eriti määruse (EÜ) nr 1839/95 artiklites 6 ja 7 sätestatud kriteeriume. Leping sõlmitakse pakkujaga, kelle pakkumine on tollimaksuvähenduse ülemmääraga võrdne või sellest väiksem. |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas komisjoni määruse (EÜ) nr 1839/95 (3) artikliga 7 võib komisjon määruse (EÜ) nr 1784/2003 artiklis 25 sätestatud korras otsustada kehtestada imporditollimaksu vähenduse ülemmäära. Selle ülemmäära kinnitamisel tuleb arvesse võtta eriti määruse (EÜ) nr 1839/95 artiklites 6 ja 7 sätestatud kriteeriume. Leping sõlmitakse pakkujaga, kelle pakkumine on tollimaksuvähenduse ülemmääraga võrdne või sellest väiksem.

| (3) | Kohaldades eespool nimetatud kriteeriume kõnealuse teraviljaga seotud praeguses turuolukorras, kehtestatakse imporditollimaksu vähenduse ülemmääraks artiklis 1 nimetatud summa. |
| --- | --- |

(3)

Kohaldades eespool nimetatud kriteeriume kõnealuse teraviljaga seotud praeguses turuolukorras, kehtestatakse imporditollimaksu vähenduse ülemmääraks artiklis 1 nimetatud summa.

| (4) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrusega (EÜ) nr 2277/2004 välja kuulutatud pakkumiskutse alusel 18.–24. veebruar 2005 teatatud pakkumiste puhul on imporditava maisi tollimaksuvähenduse ülemmäär 30,99 EUR/t kohta ning seda kohaldatakse kõige rohkem 139 000 t suhtes.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 25. veebruaril 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 24. veebruar 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 78.

1

(2)  ELT L 396, 31.12.2004, lk 35.

2

(3)  EÜT L 177, 28.7.1995, lk 4. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 777/2004 (ELT L 123, 27.4.2004, lk 50).

3

---

| 25.2.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 52/36 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 52/36

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 321/2005,

24. veebruar 2005,

millega kehtestatakse määrusega (EÜ) nr 2276/2004 välja kuulutatud pakkumiskutsega seoses imporditava maisi tollimaksuvähenduse ülemmäär

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1783/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 12 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määrusega (EÜ) nr 2276/2004 (2) kuulutati välja pakkumiskutse seoses kolmandatest riikidest Portugali imporditava maisi tollimaksuvähenduse ülemmääraga. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määrusega (EÜ) nr 2276/2004 (2) kuulutati välja pakkumiskutse seoses kolmandatest riikidest Portugali imporditava maisi tollimaksuvähenduse ülemmääraga.

| (2) | Kooskõlas komisjoni määruse (EÜ) nr 1839/95 (3) artikliga 7 võib komisjon määruse (EÜ) nr 1784/2003 artiklis 25 sätestatud korras otsustada kehtestada imporditollimaksu vähendamise ülemmäär. Selle ülemmäära kehtestamisel tuleb arvesse võtta eriti määruse (EÜ) nr 1839/95 artiklites 6 ja 7 sätestatud kriteeriume. Leping sõlmitakse pakkujaga, kelle pakkumine on tollimaksuvähenduse ülemmääraga võrdne või sellest väiksem. |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas komisjoni määruse (EÜ) nr 1839/95 (3) artikliga 7 võib komisjon määruse (EÜ) nr 1784/2003 artiklis 25 sätestatud korras otsustada kehtestada imporditollimaksu vähendamise ülemmäär. Selle ülemmäära kehtestamisel tuleb arvesse võtta eriti määruse (EÜ) nr 1839/95 artiklites 6 ja 7 sätestatud kriteeriume. Leping sõlmitakse pakkujaga, kelle pakkumine on tollimaksuvähenduse ülemmääraga võrdne või sellest väiksem.

| (3) | Kohaldades eespool nimetatud kriteeriume kõnealuse teravilja praeguses turuolukorras, kehtestatakse imporditollimaksu vähendamise ülemmääraks artiklis 1 nimetatud summa. |
| --- | --- |

(3)

Kohaldades eespool nimetatud kriteeriume kõnealuse teravilja praeguses turuolukorras, kehtestatakse imporditollimaksu vähendamise ülemmääraks artiklis 1 nimetatud summa.

| (4) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrusega (EÜ) nr 2276/2004 välja kuulutatud pakkumiskutse alusel 18.–24. veebruar 2005 teatatud pakkumiste puhul on imporditava maisi tollimaksuvähenduse ülemmäär 31,69 eurot tonni kohta ning seda kohaldatakse kõige rohkem 43 700 tonni suhtes.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 25. veebruaril 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 24. veebruar 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 78.

1

(2)  ELT L 396, 31.12.2004, lk 34.

2

(3)  EÜT L 177, 28.7.1995, lk 4. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 777/2004 (ELT L 123, 27.4.2004, lk 50).

3

---

II Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Nõukogu

| 25.2.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 52/37 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 52/37

---

NÕUKOGU OTSUS,

17. veebruar 2005,

regioonide komitee Saksamaa kahe liikme ja kahe asendusliikme ametisse nimetamise kohta

(2005/157/EÜ)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 263,

võttes arvesse Saksamaa valitsuse ettepanekut,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis vastu otsuse 2002/60/EÜ (1) regioonide komitee liikmete ja asendusliikmete ametisse nimetamise kohta. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis vastu otsuse 2002/60/EÜ (1) regioonide komitee liikmete ja asendusliikmete ametisse nimetamise kohta.

| (2) | Regioonide komitees on vabanenud kaks liikmekohta seoses Barbara RICHSTEINI ja Manfred LENZI ametiaja lõppemisega, millest teatati nõukogule 12. jaanuaril 2005, üks asendusliikme koht on vabanenud seoses Wolfgang KLEINI ametiaja lõppemisega, millest teatati nõukogule 7. detsembril 2004 ja üks asendusliikme koht on vabanenud seoses Hans-Georg KLUGE tagasiastumisega, millest teatati nõukogule 21. detsembril 2004, |
| --- | --- |

(2)

Regioonide komitees on vabanenud kaks liikmekohta seoses Barbara RICHSTEINI ja Manfred LENZI ametiaja lõppemisega, millest teatati nõukogule 12. jaanuaril 2005, üks asendusliikme koht on vabanenud seoses Wolfgang KLEINI ametiaja lõppemisega, millest teatati nõukogule 7. detsembril 2004 ja üks asendusliikme koht on vabanenud seoses Hans-Georg KLUGE tagasiastumisega, millest teatati nõukogule 21. detsembril 2004,

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:

Ainus artikkel

Regioonide komitee liikmeteks ja asendusliikmeteks nimetatakse:

| a) | liikmed: | Gerd HARMS
  Bevollmächtigter des Landes Brandenburg für Bundes- und Europaangelegenheiten
  Staatssekretär in der Staatskanzlei
  asendab Barbara RICHSTEINI |
| --- | --- | --- |

a)

liikmed:

Gerd HARMS

Bevollmächtigter des Landes Brandenburg für Bundes- und Europaangelegenheiten

Staatssekretär in der Staatskanzlei

asendab Barbara RICHSTEINI

| | Barbara RICHSTEIN
  Abgeordnete des Landtages Brandenburg
  (Landtag de Brandebourgi saadik)
  asendab Manfred LENZI; |
| --- | --- |

Barbara RICHSTEIN

Abgeordnete des Landtages Brandenburg

(Landtag de Brandebourgi saadik)

asendab Manfred LENZI;

| b) | asendusliikmed: | Markus KARP
  Staatssekretär im Ministerium für Wissenschaft, Forschung und Kultur
  asendab Hans-Georg KLUGEt |
| --- | --- | --- |

b)

asendusliikmed:

Markus KARP

Staatssekretär im Ministerium für Wissenschaft, Forschung und Kultur

asendab Hans-Georg KLUGEt

| | Steffen REICHE
  Mitglied des Landtages
  asendab Wolfgang KLEINI |
| --- | --- |

Steffen REICHE

Mitglied des Landtages

asendab Wolfgang KLEINI

nende järelejäänud ametiajaks kuni 25. jaanuarini 2006.

Brüssel, 17. veebruar 2005

Nõukogu nimel

eesistuja

J.-C. JUNCKER

---

(1)  EÜT L 24, 26.1.2002, lk 38.

1

---

| 25.2.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 52/39 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 52/39

---

NÕUKOGU OTSUS,

17. veebruar 2005,

regioonide komitee Hispaania asendusliikme ametisse nimetamise kohta

(2005/158/EÜ)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 263,

võttes arvesse Hispaania valitsuse ettepanekut,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis vastu otsuse 2002/60/EÜ (1) regioonide komitee liikmete ja asendusliikmete ametisse nimetamise kohta. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis vastu otsuse 2002/60/EÜ (1) regioonide komitee liikmete ja asendusliikmete ametisse nimetamise kohta.

| (2) | Regioonide komitees on vabanenud asendusliikme koht seoses Pere ESTEVE i ABADi tagasiastumisega, millest teatati nõukogule 19. jaanuaril 2005, |
| --- | --- |

(2)

Regioonide komitees on vabanenud asendusliikme koht seoses Pere ESTEVE i ABADi tagasiastumisega, millest teatati nõukogule 19. jaanuaril 2005,

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:

Ainus artikkel

Anna TERRÓN i CUSÍ, Secretaria General del Patronat Catalá Pro Europa – Delegada del Gobierno de la Generalidad de Cataluña en Bruselas, nimetatakse regioonide komitee asendusliikmeks Pere ESTEVE i ABADi asemele tema järelejäänud ametiajaks 25. jaanuarini 2006.

Brüssel, 17. veebruar 2005

Nõukogu nimel

eesistuja

J.-C. JUNCKER

---

(1)  EÜT L 24, 26.1.2002, lk 38.

1

---

| 25.2.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 52/40 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 52/40

---

NÕUKOGU OTSUS,

17. veebruar 2005,

regioonide komitee kuue belgia liikme ja kaheksa belgia asendusliikme ametisse nimetamise kohta

(2005/159/EÜ)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 263,

võttes arvesse Belgia valitsuse ettepanekut,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis vastu otsuse 2002/60/EÜ (1) regioonide komitee liikmete ja asendusliikmete ametisse nimetamise kohta. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis vastu otsuse 2002/60/EÜ (1) regioonide komitee liikmete ja asendusliikmete ametisse nimetamise kohta.

| (2) | Regioonide komitees on vabanenud üks liikmekoht ja üks asendusliikme koht seoses liikme Frans RAMONi tagasiastumisega, millest teavitati nõukogu 8. septembril 2004, ja asendusliikme Jos BEXi tagasiastumisega, millest teavitati nõukogu 3. veebruaril 2005, ning viis regioonide komitee liikmekohta ja seitse asendusliikmekohta on vabanenud seoses liikmete Paul VAN GREMBERGENI (BE), Bart SOMERSI (BE), Stefaan PLATTEAU’ (BE), Xavier DESGAINI (BE) ja Hervé HASQUINI (BE) ning asendusliikmete Jacques TIMMERMANSI (BE), André DENYSi, Josée VERCAMMENi, Serge KUBLA, Rudy DEMOTTE’i, Jean-Marc NOLLET’ ja Bernd GENTGESi ametiaja lõppemisega, millest teavitati nõukogu 24. jaanuaril 2005, |
| --- | --- |

(2)

Regioonide komitees on vabanenud üks liikmekoht ja üks asendusliikme koht seoses liikme Frans RAMONi tagasiastumisega, millest teavitati nõukogu 8. septembril 2004, ja asendusliikme Jos BEXi tagasiastumisega, millest teavitati nõukogu 3. veebruaril 2005, ning viis regioonide komitee liikmekohta ja seitse asendusliikmekohta on vabanenud seoses liikmete Paul VAN GREMBERGENI (BE), Bart SOMERSI (BE), Stefaan PLATTEAU’ (BE), Xavier DESGAINI (BE) ja Hervé HASQUINI (BE) ning asendusliikmete Jacques TIMMERMANSI (BE), André DENYSi, Josée VERCAMMENi, Serge KUBLA, Rudy DEMOTTE’i, Jean-Marc NOLLET’ ja Bernd GENTGESi ametiaja lõppemisega, millest teavitati nõukogu 24. jaanuaril 2005,

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:

Ainus artikkel

Regioonide komitee liikmeteks ja asendusliikmeteks nimetatakse:

| a) | liikmed: | Yves LETERME
  Minister-President van de Vlaamse Regering en Vlaams Minister van Institutionele Hervormingen, Landbouw, Zeevisserij en Plattelandsbeleid
  asendab Frans RAMONi |
| --- | --- | --- |

a)

liikmed:

Yves LETERME

Minister-President van de Vlaamse Regering en Vlaams Minister van Institutionele Hervormingen, Landbouw, Zeevisserij en Plattelandsbeleid

asendab Frans RAMONi

| | Bart SOMERS
  Vlaams Volksvertegenwoordiger
  (tema uue flaami saadikumandaadi põhjal) |
| --- | --- |

Bart SOMERS

Vlaams Volksvertegenwoordiger

(tema uue flaami saadikumandaadi põhjal)

| | Fientje MOERMAN
  Vice-Minister-President van de Vlaamse Regering en Vlaams Minister van Economie, Ondernemen, Wetenschap, Innovatie en Buitenlandse Handel
  asendab Stefaan PLATTEAU’d |
| --- | --- |

Fientje MOERMAN

Vice-Minister-President van de Vlaamse Regering en Vlaams Minister van Economie, Ondernemen, Wetenschap, Innovatie en Buitenlandse Handel

asendab Stefaan PLATTEAU’d

| | Geert BOURGEOIS
  Vlaams Minister van Bestuurzaken, Buitenlands Beleid, Media en Tourisme
  asendab Paul VAN GREMBERGENi |
| --- | --- |

Geert BOURGEOIS

Vlaams Minister van Bestuurzaken, Buitenlands Beleid, Media en Tourisme

asendab Paul VAN GREMBERGENi

| | Michel LEBRUN
  Député wallon
  asendab Xavier DESGAINi |
| --- | --- |

Michel LEBRUN

Député wallon

asendab Xavier DESGAINi

| | Jean-François ISTASSE
  Président du Parlement de la Communauté française
  asendab Hervé HASQUINI; |
| --- | --- |

Jean-François ISTASSE

Président du Parlement de la Communauté française

asendab Hervé HASQUINI;

| b) | asendusliikmed: | Johan SAUWENS
  Vlaams Volksvertegenwoordiger
  asendab André DENYSi |
| --- | --- | --- |

b)

asendusliikmed:

Johan SAUWENS

Vlaams Volksvertegenwoordiger

asendab André DENYSi

| | Bart CARON
  Vlaams Volksvertegenwoordiger
  asendab Jacques TIMMERMANSi |
| --- | --- |

Bart CARON

Vlaams Volksvertegenwoordiger

asendab Jacques TIMMERMANSi

| | Stefaan PLATTEAU
  Burgemeester
  asendab Josée VERCAMMENit |
| --- | --- |

Stefaan PLATTEAU

Burgemeester

asendab Josée VERCAMMENit

| | Marie-Dominique SIMONET
  Ministre de la Recherche, des Technologies nouvelles et des relations extérieures du Gouvernement wallon
  asendab Serge KUBLAd |
| --- | --- |

Marie-Dominique SIMONET

Ministre de la Recherche, des Technologies nouvelles et des relations extérieures du Gouvernement wallon

asendab Serge KUBLAd

| | Maurice BAYENET
  Député au Parlement de la Communauté française
  asendab Jean-Marc NOLLET’d |
| --- | --- |

Maurice BAYENET

Député au Parlement de la Communauté française

asendab Jean-Marc NOLLET’d

| | Béa DIALLO
  Député au Parlement de la Communauté française
  asendab Rudy DEMOTTE’i |
| --- | --- |

Béa DIALLO

Député au Parlement de la Communauté française

asendab Rudy DEMOTTE’i

| | Claude DESAMA
  Bourgmestre de Verviers
  asendab Bernd GENTGESi |
| --- | --- |

Claude DESAMA

Bourgmestre de Verviers

asendab Bernd GENTGESi

| | Jan ROEGIERS
  Vlaams Volksvertegenwoordiger
  asendab Jos BEXi |
| --- | --- |

Jan ROEGIERS

Vlaams Volksvertegenwoordiger

asendab Jos BEXi

järelejäänud ametiajal kuni 25. jaanuarini 2006.

Brüssel, 17. veebruar 2005

Nõukogu nimel

eesistuja

J.-C. JUNCKER

---

(1)  EÜT L 24, 26.1.2002, lk 38.

1

---

Komisjon

| 25.2.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 52/42 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 52/42

---

KOMISJONI OTSUS,

27. oktoober 2004,

millega kiidetakse heaks ÜRO Humanitaarküsimuste Koordineerimise Talituse (ÜRO HKT) ja Euroopa Ühenduste Komisjoni vaheline kirjavahetus, mis käsitleb katastroofiabi alast koostööd (seoses samaaegse tegutsemisega katastroofis kannatanud riigis)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2005/160/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 302,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Koostöö sisseseadmises ÜRO Humanitaarküsimuste Koordineerimise Talitusega (ÜRO HKT) kodanikukaitse ja humanitaarküsimuste vallas kajastub järjepidev ÜROga tehtava koostöö ja vastastikuste sidemete tugevdamise poliitika, mida rõhutatakse ka komisjoni 2. mai 2001. aasta teatises nõukogule ja Euroopa Parlamendile (“Tõhusa partnerluse loomine ÜROga arengu- ja humanitaarküsimustes”), (1) ja komisjoni 10. septembri 2003. aasta teatises nõukogule ja Euroopa Parlamendile (“Mitmepoolsus – Euroopa Liidu ja ÜRO valik”), (2) |
| --- | --- |

(1)

Koostöö sisseseadmises ÜRO Humanitaarküsimuste Koordineerimise Talitusega (ÜRO HKT) kodanikukaitse ja humanitaarküsimuste vallas kajastub järjepidev ÜROga tehtava koostöö ja vastastikuste sidemete tugevdamise poliitika, mida rõhutatakse ka komisjoni 2. mai 2001. aasta teatises nõukogule ja Euroopa Parlamendile (“Tõhusa partnerluse loomine ÜROga arengu- ja humanitaarküsimustes”), (1) ja komisjoni 10. septembri 2003. aasta teatises nõukogule ja Euroopa Parlamendile (“Mitmepoolsus – Euroopa Liidu ja ÜRO valik”), (2)

| (2) | Senised kogemused on näidanud vajadust määratleda ÜRO HKT (kaasa arvates tema ekstreemabinõude süsteem ja koordineerimisvahendid) ja Euroopa Komisjoni (arvestades nõukogu otsusega 2001/792/EÜ, Euratom (3) loodud ühenduse kodanikukaitse mehhanismi meetmeid ja Euroopa Ühenduse Humanitaarameti (ECHO) tegevust (4)) vahelise koostöö ja tegevuse koordineerimise põhimõtted juhtudel, kui nad mõlemad abistavad samaaegselt loodus- või tehiskatastroofis kannatanud riiki või soodustavad abi andmist, et tõhustada koostööd, kasutada maksimaalselt ära olemasolevaid ressursse ja vältida jõupingutuste tarbetut kattumist. |
| --- | --- |

(2)

Senised kogemused on näidanud vajadust määratleda ÜRO HKT (kaasa arvates tema ekstreemabinõude süsteem ja koordineerimisvahendid) ja Euroopa Komisjoni (arvestades nõukogu otsusega 2001/792/EÜ, Euratom (3) loodud ühenduse kodanikukaitse mehhanismi meetmeid ja Euroopa Ühenduse Humanitaarameti (ECHO) tegevust (4)) vahelise koostöö ja tegevuse koordineerimise põhimõtted juhtudel, kui nad mõlemad abistavad samaaegselt loodus- või tehiskatastroofis kannatanud riiki või soodustavad abi andmist, et tõhustada koostööd, kasutada maksimaalselt ära olemasolevaid ressursse ja vältida jõupingutuste tarbetut kattumist.

| (3) | Komisjon ja ÜRO HKT on pidanud läbirääkimisi kirjavahetuse teksti üle, mis käsitleb katastroofiabi alast koostööd (seoses samaaegse tegutsemisega katastroofis kannatanud riigis), ja mis esitatakse heakskiitmiseks, |
| --- | --- |

(3)

Komisjon ja ÜRO HKT on pidanud läbirääkimisi kirjavahetuse teksti üle, mis käsitleb katastroofiabi alast koostööd (seoses samaaegse tegutsemisega katastroofis kannatanud riigis), ja mis esitatakse heakskiitmiseks,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Ainus artikkel

1.   Kiidetakse heaks ÜRO Humanitaarküsimuste Koordineerimise Talituse (ÜRO HKT) ja Euroopa Ühenduste Komisjoni vaheline kirjavahetus, mis käsitleb katastroofiabi alast koostööd (seoses samaaegse tegutsemisega katastroofis kannatanud riigis) ja mis on esitatud lisas.

2.   Kirjavahetusele on Euroopa Ühenduste Komisjoni nimel volitatud alla kirjutama keskkonnaküsimuste eest vastutav komisjoni liige ning arengu ja humanitaarabi eest vastutav komisjoni liige või nende poolt selleks määratud isikud.

Brüssel, 27. oktoober 2004

Komisjoni nimel

Komisjoni liige

Margot WALLSTRÖM

---

(1)  KOM(2001) 231, 2.5.2001.

1

(2)  KOM(2003) 526, 10.9.2003.

2

(3)  EÜT L 297, 15.11.2001, lk 7.

3

(4)  Nõukogu määrus (EÜ) nr 1257/96 (EÜT L 163, 2.7.1996, lk 1). Määrust on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1).

4

---

LISA

ÜRO Humanitaarküsimuste Koordineerimise Talituse (ÜRO HKT) ja Euroopa Ühenduste Komisjoni vaheline kirjavahetus, milles käsitletakse katastroofiabi alast koostööd (seoses samaaegse tegutsemisega katastroofis kannatanud riigis)

Lugupeetud härra,

Euroopa Komisjon (Keskkonna peadirektoraat ja Euroopa Ühenduse Humanitaaramet (ECHO)) tervitab ÜRO Humanitaarküsimuste Koordineerimise Talituse (ÜRO HKT) ja Euroopa Komisjoni vahelist humanitaar- ning katastroofiabi alast koostööd.

Vastavalt ÜRO peaassamblee antud üldvolitustele (mida kinnitatakse peaassamblee resolutsiooni 46/182 lisas ning kõnealuses resolutsioonis viidatud peaassamblee varasemates resolutsioonides) on ÜRO-l keskne roll rahvusvahelise kogukonna antava rahvusvahelise humanitaarabi juhtimisel ja koordineerimisel.

Ühenduse kodanikukaitse mehhanism kajastab kollektiivset tahet edendada Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel senisest tugevamat koostööd kodanikukaitse alase abi osutamisel katastroofiolukordades.

Hiljutine komisjoni teatis “Mitmepoolsus – Euroopa Liidu ja ÜRO valik” (KOM(2003) 526 lõplik), milles valgustatakse “ÜROga toimuva koostöö tugevdamise ja ELi hääle ÜROs kuuldavamaks muutmise tähtsust” komisjoni teatis “Tõhusa partnerluse loomine ÜROga arengu- ja humanitaarküsimustes” (KOM(2001) 231 lõplik) ja 2003. aasta detsembris vastuvõetud ELi suunised laste ja relvakonfliktide kohta näitavad, millist tähtsust komisjon osutab tihedale koostööle ÜROga tervikuna ning eelkõige loodus- ja tehiskatastroofide korral abi andmisele. Lisaks soovitab ÜRO peasekretär 8. jaanuaril 2002. aastal Euroopa Komisjoni presidendile adresseeritud poliitilises dokumendis (1) mõlemal osapoolel teha koostööd, toetamaks ÜRO rolli humanitaarabi osutamise ühtse koordineerimisraamistiku tagamisel.

ÜRO HKT on aastaid teinud ECHOga tihedat koostööd (2) muu hulgas abi kavandamise strateegilise dialoogi kaudu. Seoses ühenduse kodanikukaitse mehhanismi loomisega 2001. aasta oktoobris (3) on vaja tõhustada kodanikukaitse alast koostööd ÜRO HKTga. Fribourg’i protsessi (4) silmas pidades on oluline, et mõlemad süsteemid tegutseksid katastroofides ja hädaolukordades kannatanud riikide ja nende elanikkonna abistamisel ühtselt ning teineteist täiendades.

Käesoleva kirjavahetuse eesmärk on kehtestada ÜRO HKT (sh tema ekstreemabinõude süsteemi ja koordinatsioonivahendite) ja Euroopa Komisjoni (ühenduse kodanikukaitse mehhanismi ja ECHO raames) vahelise edasise koostöö ja tegevuse koordineerimise põhimõtted juhtudel, kui nad mõlemad abistavad samaaegselt loodus- või tehiskatastroofis kannatanud riiki või aitavad seda teha, et tõhustada koostööd, kasutada maksimaalselt olemasolevaid ressursse ja vältida tegevuse asjatut kattumist. ÜRO HKT ja Euroopa Komisjon leiavad, et koordineeritud lähenemisviis on parim katastroofiohvrite abistamise viis. Seetõttu kinnitavad nad järgmist:

| 1. | Iga riigi põhikohustus on kaitsta ja abistada oma kodanikke katastroofide ja hädaolukordade korral. Kui aga abivajadused on suuremad kui kannatanud riigi reageerimisvõime, peab rahvusvaheline kogukond olema valmis ja võimeline teda abistama. |
| --- | --- |

1.

Iga riigi põhikohustus on kaitsta ja abistada oma kodanikke katastroofide ja hädaolukordade korral. Kui aga abivajadused on suuremad kui kannatanud riigi reageerimisvõime, peab rahvusvaheline kogukond olema valmis ja võimeline teda abistama.

| 2. | Katastroofiabiks kasutatavad riiklikud ja rahvusvahelised vahendid on piiratud ning on tähtis, et ÜRO HKT ja Euroopa Komisjon teeksid täielikku koostööd nende kasutamise optimeerimiseks. |
| --- | --- |

2.

Katastroofiabiks kasutatavad riiklikud ja rahvusvahelised vahendid on piiratud ning on tähtis, et ÜRO HKT ja Euroopa Komisjon teeksid täielikku koostööd nende kasutamise optimeerimiseks.

| 3. | Tuleb astuda edasisi praktilisi samme ÜRO HKT ja Euroopa Komisjoni senise positiivse koostöö mõju ärakasutamiseks. Seetõttu vahetavad mõlemad osapooled korrapäraselt teavet, jätkavad püsivat dialoogi nii poliitilisel kui ka jooksva töö tasandil ning püüavad tagada oma koolituste ja õppuste, samuti katastroofiabi planeerimise ja kohaletoimetamise vastastikust täiendavust nii palju kui võimalik. |
| --- | --- |

3.

Tuleb astuda edasisi praktilisi samme ÜRO HKT ja Euroopa Komisjoni senise positiivse koostöö mõju ärakasutamiseks. Seetõttu vahetavad mõlemad osapooled korrapäraselt teavet, jätkavad püsivat dialoogi nii poliitilisel kui ka jooksva töö tasandil ning püüavad tagada oma koolituste ja õppuste, samuti katastroofiabi planeerimise ja kohaletoimetamise vastastikust täiendavust nii palju kui võimalik.

Selleks kooskõlastavad ÜRO HKT ja Euroopa Komisjon omavahel käesolevale kirjavahetusele lisatud standardse töökorra ja rakendavad seda tõhusa koordineerimise huvides. Vajaduse korral võib standardset töökorda seniste kogemuste põhjal tehniliselt täiustada ja/või kohandada.

Käesolev kirjavahetus ei mõjuta nõukogu otsuse 2001/792/EÜ artikli 6 lõike 2 kohaselt Euroopa Liidu Nõukogu eesistuja ülesandeid täitvale liikmesriigile omistatud rolli.

Samuti ei mõjuta see näiteks ÜRO HKT ja ECHO vahelise koostöö ja tegevuse koordineerimise korda, mis on lisatud standardses töökorras (2. lisa) kirjeldatust ulatuslikum.

Tahaksime teha ettepaneku, et osapooled kiidavad käesoleva kirja, sellele lisatud standardsete töökordade ning vastuskirjaga heaks eespool nimetatud meetmed.

Margot Wallström

Poul Nielson

---

(1)  A Vision of Partnership: The United Nations and the European Union in Humanitarian Affairs and Development, New York, detsember 2001.

1

(2)  ECHO tegevusvolitused tulenevad nõukogu 20. juuni 1996. aasta määrusest (EÜ) nr 1257/96 humanitaarabi kohta.

2

(3)  Nõukogu 23. oktoobri 2001. aasta otsus 2001/792/EÜ, Euratom, millega kehtestatakse ühenduse mehhanism tugevdatud koostöö soodustamiseks kodanikukaitse abimissioonidel (EÜT L 297, 15.11.2001, lk. 5).

3

(4)  15.–16. juunil 2000. aastal Fribourg’is (Šveits) toimunud foorumi ühisavaldus ja tegevusraamistik.

4

1. lisa Kodanikukaitse küsimuste alane standardne töökord

ÜRO HKT – ühenduse kodanikukaitse mehhanism

Ühtne katastroofiabi koordineerimise standardne töökord

I.   Valmisolekustaadium (st katastroofidevaheline aeg):

ÜRO HKT ja Euroopa Komisjon:

| — | tegutsevad ühiselt välja töötatud ja kooskõlastatud metoodika ning terminoloogia alusel, tuginedes rahvusvaheliselt, eriti ÜRO raames (1) aktsepteeritud kontseptsioonidele. See on eriti tähtis kohapealsete koordineerimisstruktuuride jaoks; |
| --- | --- |

—

tegutsevad ühiselt välja töötatud ja kooskõlastatud metoodika ning terminoloogia alusel, tuginedes rahvusvaheliselt, eriti ÜRO raames (1) aktsepteeritud kontseptsioonidele. See on eriti tähtis kohapealsete koordineerimisstruktuuride jaoks;

| — | tagavad korrapärase teabevahetuse. See peaks hõlmama häireteateid, poliitika- ja operatiivküsimusi, samuti plaanilisi kohtumisi ja seminare; |
| --- | --- |

—

tagavad korrapärase teabevahetuse. See peaks hõlmama häireteateid, poliitika- ja operatiivküsimusi, samuti plaanilisi kohtumisi ja seminare;

| — | tagavad mõlema poole osalemise ühistel koolitustel, õppustel, õppekursustel ja seminaridel ning vajaduse korral ühisõppuste korraldamisel ning sellekohase abistamise; |
| --- | --- |

—

tagavad mõlema poole osalemise ühistel koolitustel, õppustel, õppekursustel ja seminaridel ning vajaduse korral ühisõppuste korraldamisel ning sellekohase abistamise;

| — | kooskõlastavad hindamis-/koordineerimisüksustele ja asjatundjatele antavad üldised lähteülesanded. |
| --- | --- |

—

kooskõlastavad hindamis-/koordineerimisüksustele ja asjatundjatele antavad üldised lähteülesanded.

II.   Tegutsemisstaadium (keskuse tasand):

ÜRO HKT ja Euroopa Komisjon:

| — | teavitavad teineteist katastroofijuhtudest ja oma kavandatud vastumeetmetest. Kui kavandatakse mehhanismi käivitamist vastukaaluna väljaspool ELi toimunud katastroofidele, kusjuures kasutada saaks nii ÜRO kui ka EÜ reageerimissüsteeme, vahetavad Euroopa Komisjon ja ÜRO HKT omavahel võimalikult varakult arvamusi esimese olukorrahinnangu, abivajaduste ja kavandatud vastumeetmete osas, et võimalikult maksimaalselt ära kasutada olemasolevaid ressursse ja tagada eespool viidatud kontseptsioonidele ning raamistikule põhinev koordineeritud lähenemine; |
| --- | --- |

—

teavitavad teineteist katastroofijuhtudest ja oma kavandatud vastumeetmetest. Kui kavandatakse mehhanismi käivitamist vastukaaluna väljaspool ELi toimunud katastroofidele, kusjuures kasutada saaks nii ÜRO kui ka EÜ reageerimissüsteeme, vahetavad Euroopa Komisjon ja ÜRO HKT omavahel võimalikult varakult arvamusi esimese olukorrahinnangu, abivajaduste ja kavandatud vastumeetmete osas, et võimalikult maksimaalselt ära kasutada olemasolevaid ressursse ja tagada eespool viidatud kontseptsioonidele ning raamistikule põhinev koordineeritud lähenemine;

| — | tagavad tegutsemisstaadiumis jätkuva teabevahetuse seoses järgmiste küsimustega:






  — | olukorra ülevaated ja nende ajakohastamine |
| --- | --- | --- |

—

tagavad tegutsemisstaadiumis jätkuva teabevahetuse seoses järgmiste küsimustega:

—

olukorra ülevaated ja nende ajakohastamine

| — | esma- ja ressursivajaduste määratlemine |
| --- | --- |

—

esma- ja ressursivajaduste määratlemine

| — | plaaniline ja graafikujärgne ressursside kasutamine |
| --- | --- |

—

plaaniline ja graafikujärgne ressursside kasutamine

| — | ressursside (kaasa arvatud abimoodulid) mobiliseerimine nii, et ei toimuks tegevuse kattumist ega dubleerimist |
| --- | --- |

—

ressursside (kaasa arvatud abimoodulid) mobiliseerimine nii, et ei toimuks tegevuse kattumist ega dubleerimist

| — | üksikasjalikud andmed võimalike käsutuses olevate koordinaatorite ja vahendite kohta |
| --- | --- |

—

üksikasjalikud andmed võimalike käsutuses olevate koordinaatorite ja vahendite kohta

| — | kõik rakendatavate hindamis-/koordineerimisüksuste lähteülesannete muudatused ja täiendused |
| --- | --- |

—

kõik rakendatavate hindamis-/koordineerimisüksuste lähteülesannete muudatused ja täiendused

| — | meedia teavitamise poliitika. |
| --- | --- |

—

meedia teavitamise poliitika.

III.   Tegutsemisstaadium (katastroofipaik):

ÜRO HKT ja Euroopa Komisjon lepivad kokku, et:

| — | kõigil rahvusvahelise abi osutajatel tuleks soovitada koordineerida oma tegevust riiklike/kohalike päästeteenistuste abistamiseks moodustatud kohapealsetes operatiivkoordineerimise keskustes (KOKK). |
| --- | --- |

—

kõigil rahvusvahelise abi osutajatel tuleks soovitada koordineerida oma tegevust riiklike/kohalike päästeteenistuste abistamiseks moodustatud kohapealsetes operatiivkoordineerimise keskustes (KOKK).

| — | ÜRO HKT ja Euroopa Komisjoni koordinaatorid peavad riiklike/kohalike päästeteenistuste abistamiseks koordineerima rahvusvahelist abi INSARAGi juhendis toodud kehtiva metoodika kohaselt. |
| --- | --- |

—

ÜRO HKT ja Euroopa Komisjoni koordinaatorid peavad riiklike/kohalike päästeteenistuste abistamiseks koordineerima rahvusvahelist abi INSARAGi juhendis toodud kehtiva metoodika kohaselt.

---

(1)  Näiteks “International Search and Rescue Advisory Group (INSARAG) Guidelines” ja “OSLO Guidelines on The Use of Military and Civil Defence Assets in Disaster Relief”, mai 1994, jne.

2. lisa Humanitaarküsimuste alane standardne töökord

ÜRO HKT – Ühenduse Humanitaarameti (ECHO)

Ühtne katastroofiabi koordineerimise standardne töökord

1.   Valmisoleku-/rutiinistaadium (st katastroofidevaheline aeg)

ÜRO HKT ja Euroopa Komisjon:

| — | jätkavad käimasolevat hädaolukordadeks valmistumise alast strateegilist dialoogi, et arendada tihedat koostööd üldise hädaolukordadeks valmisoleku tõstmiseks. See hõlmab nii operatiiv- kui ka finantsküsimusi; |
| --- | --- |

—

jätkavad käimasolevat hädaolukordadeks valmistumise alast strateegilist dialoogi, et arendada tihedat koostööd üldise hädaolukordadeks valmisoleku tõstmiseks. See hõlmab nii operatiiv- kui ka finantsküsimusi;

| — | tagavad mõlema osapoole töötajate osalemise ECHO ja ÜRO HKT korraldatavatel koolituskursustel ja seminaridel; |
| --- | --- |

—

tagavad mõlema osapoole töötajate osalemise ECHO ja ÜRO HKT korraldatavatel koolituskursustel ja seminaridel;

| — | korraldavad asjakohastel juhtudel õppusi kogemuste vahetamiseks, eesmärgiga võimaluse korral täiustada koostöökavu (töökorda); |
| --- | --- |

—

korraldavad asjakohastel juhtudel õppusi kogemuste vahetamiseks, eesmärgiga võimaluse korral täiustada koostöökavu (töökorda);

| — | tagavad abi koordineerimise ja vajaduste hindamise ühtlustamiseks ja vastastikuseks lähendamiseks korrapärase teabevahetuse vastava standardse metoodika küsimustes; |
| --- | --- |

—

tagavad abi koordineerimise ja vajaduste hindamise ühtlustamiseks ja vastastikuseks lähendamiseks korrapärase teabevahetuse vastava standardse metoodika küsimustes;

| — | vaatavad läbi ja ajakohastavad korrapäraselt mõlema poole hädaabiteenistuste süsteemi (korraldus, kontaktpunktid, asukohad), et tagada kõigil juhtudel meetmete ühilduvus ja kokkusobivus; |
| --- | --- |

—

vaatavad läbi ja ajakohastavad korrapäraselt mõlema poole hädaabiteenistuste süsteemi (korraldus, kontaktpunktid, asukohad), et tagada kõigil juhtudel meetmete ühilduvus ja kokkusobivus;

| — | vahetavad omavahel taustmaterjale ja hädaolukorra analüüside kokkuvõtteid. |
| --- | --- |

—

vahetavad omavahel taustmaterjale ja hädaolukorra analüüside kokkuvõtteid.

2.   Reageerimis-/hädaolukorra staadium

2.1.   Keskuse tasand

ÜRO HKT ja Euroopa Komisjon:

| — | tagavad hindamisrühmi katastroofipaigale saates omavahelise teabevahetuse (ECHO võtmine UNDACi (ÜRO katastroofide hindamis- ja koordineerimisüksus) e-posti häiresõnumite nimestikku (sõnumid M1–M3); püsivate teabe/kontaktpunktide sisseseadmine keskuse tasandil – näiteks ECHO häireteadete e-postkast – ja katastroofipaigal); |
| --- | --- |

—

tagavad hindamisrühmi katastroofipaigale saates omavahelise teabevahetuse (ECHO võtmine UNDACi (ÜRO katastroofide hindamis- ja koordineerimisüksus) e-posti häiresõnumite nimestikku (sõnumid M1–M3); püsivate teabe/kontaktpunktide sisseseadmine keskuse tasandil – näiteks ECHO häireteadete e-postkast – ja katastroofipaigal);

| — | tagavad ECHO ja UNDACi sidepidamise katastroofipaigal; |
| --- | --- |

—

tagavad ECHO ja UNDACi sidepidamise katastroofipaigal;

| — | tagavad aruannete ja lühiülevaadete vahetamise valitsevate hädaolukordade kohta (k.a ECHO juurdepääs KOKKile). |
| --- | --- |

—

tagavad aruannete ja lühiülevaadete vahetamise valitsevate hädaolukordade kohta (k.a ECHO juurdepääs KOKKile).

2.2.   Kohalik tasand.

ÜRO HKT ja Euroopa Komisjon:

| — | toetavad ECHO meeskondade osalemist HKT/UNDACi loodud koordineerimismehhanismis; |
| --- | --- |

—

toetavad ECHO meeskondade osalemist HKT/UNDACi loodud koordineerimismehhanismis;

| — | tagavad järeldusi ja jooksvaid või kavandatud meetmeid käsitleva teabe vahetamise kohalikul tasandil; |
| --- | --- |

—

tagavad järeldusi ja jooksvaid või kavandatud meetmeid käsitleva teabe vahetamise kohalikul tasandil;

| — | tagavad, et võimaluse ja vajaduse korral vahetavad üksused alati vastastikku analüüse ja aruandeprojekte ning esitavad kummagi poole peakorterile ühiseid soovitusi; |
| --- | --- |

—

tagavad, et võimaluse ja vajaduse korral vahetavad üksused alati vastastikku analüüse ja aruandeprojekte ning esitavad kummagi poole peakorterile ühiseid soovitusi;

| — | tagavad, et ECHO ja UNDAC viivad võimaluse korral läbi ühishindamisi ja edendavad hädaolukorras tegutsevate eri osapoolte vahelist teabevahetust (organiseerides isikute identifitseerimise keskusi); |
| --- | --- |

—

tagavad, et ECHO ja UNDAC viivad võimaluse korral läbi ühishindamisi ja edendavad hädaolukorras tegutsevate eri osapoolte vahelist teabevahetust (organiseerides isikute identifitseerimise keskusi);

| — | pakuvad või jagavad oma suutlikkuse piires juurdepääsu logistikavahenditele (nt transport, side). |
| --- | --- |

—

pakuvad või jagavad oma suutlikkuse piires juurdepääsu logistikavahenditele (nt transport, side).

---

ÜHINENUD RAHVAD

28. oktoober 2004

Lugupeetud volinikud Margot Wallström ja Poul Nielson,

Mul on au teatada, et olen kätte saanud Teie 27. oktoobril 2004. aastal saadetud kirja, milles tehakse ettepanek alustada Euroopa Komisjoni ja ÜRO vahelist korrastatud dialoogi ning tihendada koostööd katastroofiabi, kohapealse tegevuse koordineerimise ja humanitaarmeetmete alal.

Mul on hea meel kinnitada ÜRO nõusolekut ning ma loodan kohtuda Teie ja Teie ametijärglastega võimalikult peatselt Teile sobival ajal, et arutada ettepanekute kiire ja tulemusliku rakendamisega seotud küsimusi.

Seoses sellega tahaksin väljendada oma rahulolu meie organisatsioonide vahel viimase kaheksateistkümne kuu jooksul toimunud arutelude üle, mille tulemusena valminud praegune lepingu tekst vastab peaassamblee resolutsiooni 46/182 lisas esitatud aluspõhimõtete vaimule. Samuti tahaksin avaldada tunnustust mõlema meeskonna suurepärasele tööle ja selle aja jooksul Euroopa Liidu eesistujateks olnud kolme riigi osutatud toetusele.

Lugupidamisega, (allkiri)

Jan Egeland

peasekretäri asetäitja humanitaarküsimustes

hädaabi koordinaator

Volinik Margot Wallström

Keskkonna peadirektoraat

Brüssel

Volinik Poul Nielson

Euroopa Ühenduse Humanitaaramet (ECHO)

Brüssel

---

| 25.2.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 52/49 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 52/49

---

KOMISJONI OTSUS,

24. veebruar 2005,

teatavatele rahvatervisega seotud veterinaariaalaste ainejääkidega tegelevatele ühenduse tugilaboritele 2005. aastaks antava ühenduse finantsabi kohta

(teatavaks tehtud numbri K(2005) 392 all)

(Ainult saksa-, prantsus-, itaalia- ja hollandikeelsed tekstid on autentsed)

(2005/161/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 26. juuni 1990. aasta otsust 90/424/EMÜ kulutuste kohta veterinaaria valdkonnas, (1) eriti selle artikli 28 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Otsuses 90/424/EMÜ sätestatakse, et ühendusel tuleb tugilaboritele antava finantsabi näol anda oma panus veterinaarinspektsiooni tõhustamisse. Kõik ühenduse veterinaariaalase seadusandluse kohaselt tugilaboriteks määratud laborid võivad teatavatel tingimustel ühenduselt abi saada. |
| --- | --- |

(1)

Otsuses 90/424/EMÜ sätestatakse, et ühendusel tuleb tugilaboritele antava finantsabi näol anda oma panus veterinaarinspektsiooni tõhustamisse. Kõik ühenduse veterinaariaalase seadusandluse kohaselt tugilaboriteks määratud laborid võivad teatavatel tingimustel ühenduselt abi saada.

| (2) | Komisjoni 29. jaanuari 2004. aasta määruses (EÜ) nr 156/2004, mis käsitleb otsuse 90/424/EMÜ artikli 28 kohast ühenduse tugilaboritele antavat ühenduse finantsabi, (2) on sätestatud, et ühendusel tuleb anda finantsabi, kui kinnitatud tööprogrammid on tõhusalt täidetud ja abi saajad esitavad ettenähtud ajaks kõik vajalikud andmed. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni 29. jaanuari 2004. aasta määruses (EÜ) nr 156/2004, mis käsitleb otsuse 90/424/EMÜ artikli 28 kohast ühenduse tugilaboritele antavat ühenduse finantsabi, (2) on sätestatud, et ühendusel tuleb anda finantsabi, kui kinnitatud tööprogrammid on tõhusalt täidetud ja abi saajad esitavad ettenähtud ajaks kõik vajalikud andmed.

| (3) | Komisjon on hinnanud asjaomaste ühenduse tugilaborite esitatud 2005. aasta tööprogramme ja neile vastavaid eelarveprojekte. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon on hinnanud asjaomaste ühenduse tugilaborite esitatud 2005. aasta tööprogramme ja neile vastavaid eelarveprojekte.

| (4) | Sellele vastavalt tuleks määratud ühenduse tugilaboritele anda ühenduse finantsabi nende ülesannete ja kohustuste täitmiseks, mis on sätestatud nõukogu 29. aprilli 1996. aasta direktiivis 96/23/EÜ (millega nähakse ette teatavate ainete ja nende jääkide kontrollimise meetmed elusloomades ja loomsetes toodetes ning tunnistatakse kehtetuks direktiivid 85/358/EMÜ ja 86/469/EMÜ ning otsused 89/187/EMÜ ja 91/664/EMÜ). (3) |
| --- | --- |

(4)

Sellele vastavalt tuleks määratud ühenduse tugilaboritele anda ühenduse finantsabi nende ülesannete ja kohustuste täitmiseks, mis on sätestatud nõukogu 29. aprilli 1996. aasta direktiivis 96/23/EÜ (millega nähakse ette teatavate ainete ja nende jääkide kontrollimise meetmed elusloomades ja loomsetes toodetes ning tunnistatakse kehtetuks direktiivid 85/358/EMÜ ja 86/469/EMÜ ning otsused 89/187/EMÜ ja 91/664/EMÜ). (3)

| (5) | Täiendavat abi tuleks anda ka seminaride korraldamiseks ühenduse tugilaborite vastutusalasse jäävates valdkondades. |
| --- | --- |

(5)

Täiendavat abi tuleks anda ka seminaride korraldamiseks ühenduse tugilaborite vastutusalasse jäävates valdkondades.

| (6) | Usaldusväärne finantsjuhtimine eeldab, et ühenduse finantsabi andmisel ühenduse Rooma tugilaborile võetaks arvesse selle töös korduvalt ilmnenud raskusi. Ühenduse eeskirjadega kehtestatud ülesannete ja kohustuste täitmise ning abikõlblikkuse tingimustele vastavuse täiendavaks kontrollimiseks auditeeriti nimetatud laborit 2004. aasta detsembris. |
| --- | --- |

(6)

Usaldusväärne finantsjuhtimine eeldab, et ühenduse finantsabi andmisel ühenduse Rooma tugilaborile võetaks arvesse selle töös korduvalt ilmnenud raskusi. Ühenduse eeskirjadega kehtestatud ülesannete ja kohustuste täitmise ning abikõlblikkuse tingimustele vastavuse täiendavaks kontrollimiseks auditeeriti nimetatud laborit 2004. aasta detsembris.

| (7) | Vastavalt nõukogu 17. mai 1999. aasta määruse (EÜ) nr 1258/1999 (ühtse põllumajanduspoliitika rahastamise kohta) (4) artikli 3 lõikele 2 rahastatakse ühenduse eeskirjade kohaselt rakendatud veterinaaria ja taimetervise alaseid meetmeid Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi tagatisrahastust. Finantskontrolli osas kehtivad käesoleva otsuse kohta määruse (EÜ) nr 1258/1999 artiklid 8 ja 9. |
| --- | --- |

(7)

Vastavalt nõukogu 17. mai 1999. aasta määruse (EÜ) nr 1258/1999 (ühtse põllumajanduspoliitika rahastamise kohta) (4) artikli 3 lõikele 2 rahastatakse ühenduse eeskirjade kohaselt rakendatud veterinaaria ja taimetervise alaseid meetmeid Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi tagatisrahastust. Finantskontrolli osas kehtivad käesoleva otsuse kohta määruse (EÜ) nr 1258/1999 artiklid 8 ja 9.

| (8) | Käesolevas otsuses sätestatud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(8)

Käesolevas otsuses sätestatud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1.   Ühendus annab Saksamaale finantsabi direktiivi 96/23/EÜ V lisa 2. peatükis sätestatud ülesannete ja kohustuste täitmiseks (teatud ainejääkide avastamiseks), mida teostab Saksamaal Berliinis asuv Bundesamt für Verbraucherschutz und Lebensmittelsicherheit (endine Bundesinstitut für gesundheitlichen Verbraucherschutz und Veterinärmedizin (BGVV)).

Ajavahemikul 1. jaanuarist 2005 kuni 31. detsembrini 2005 ei ületa nimetatud finantsabi 420 000 eurot.

2.   Lisaks lõikes 1 sätestatud maksimumsummale annab ühendus Saksamaale finantsabi seminari korraldamiseks lõikes 1 nimetatud labori poolt. Kõnealuse abi suurus ei ületa 30 000 eurot.

Artikkel 2

1.   Ühendus annab Prantsusmaale finantsabi direktiivi 96/23/EÜ V lisa 2. peatükis sätestatud ülesannete ja kohustuste täitmiseks (teatud ainejääkide avastamiseks), mida teostab Prantsusmaal Fougères’is asuv Laboratoire d’études et de recherches sur les médicaments vétérinaires et les désinfectants de L’Agence française de sécurité sanitaire des aliments, (endine Laboratoire des médicaments veterinaries (CNEVA-LMV)).

Ajavahemikul 1. jaanuarist 2005 kuni 31. detsembrini 2005 ei ületa nimetatud finantsabi 420 000 eurot.

2.   Lisaks lõikes 1 sätestatud maksimumsummale annab ühendus Prantsusmaale finantsabi seminari korraldamiseks lõikes 1 nimetatud labori poolt. Kõnealuse abi suurus ei ületa 30 000 eurot.

Artikkel 3

1.   Ühendus annab Itaaliale finantsabi direktiivi 96/23/EÜ V lisa 2. peatükis sätestatud ülesannete ja kohustuste täitmiseks (teatud ainejääkide avastamiseks), mida teostab Itaalias Roomas asuv Istituto Superiore di Sanità.

Ajavahemikul 1. jaanuarist 2005 kuni 31. detsembrini 2005 ei ületa nimetatud finantsabi 420 000 eurot.

2.   Lisaks lõikes 1 sätestatud maksimumsummale annab ühendus Itaaliale finantsabi seminari korraldamiseks lõikes 1 nimetatud labori poolt. Kõnealuse abi suurus ei ületa 30 000 eurot.

Artikkel 4

1.   Ühendus annab Hollandile finantsabi direktiivi 96/23/EÜ V lisa 2. peatükis sätestatud ülesannete ja kohustuste täitmiseks (teatud ainejääkide avastamiseks), mida teostab Hollandis Bilthovenis asuv Rijksinstituut voor Volksgezondheid en Milieuhygiëne (RIVM).

Ajavahemikul 1. jaanuarist 2005 kuni 31. detsembrini 2005 ei ületa nimetatud finantsabi 420 000 eurot.

2.   Lisaks lõikes 1 sätestatud maksimumsummale annab ühendus Hollandile finantsabi seminari korraldamiseks lõikes 1 nimetatud labori poolt. Kõnealuse abi suurus ei ületa 30 000 eurot.

Artikkel 5

Käesolev otsus on adresseeritud Saksamaa Liitvabariigile, Prantsuse Vabariigile, Itaalia Vabariigile ja Hollandi Kuningriigile.

Brüssel, 24. veebruar 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Markos KYPRIANOU

---

(1)  EÜT L 224, 18.8.1990, lk 19. Otsust on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2003/99/EÜ (ELT L 325, 12.12.2003, lk 31).

1

(2)  ELT L 27, 30.1.2004, lk 5.

2

(3)  EÜT L 125, 23.5.1996, lk 10. Direktiivi on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 882/2004 (ELT L 165, 30.4.2004, lk 1).

3

(4)  EÜT L 160, 26.6.1999, lk 103.

4

---

| 25.2.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 52/51 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 52/51

---

KOMISJONI SOOVITUS,

15. veebruar 2005,

noteeritud äriühingute haldusorganite tegevülesanneteta liikmete ja haldus- või järelevalveorgani liikmete ülesannete ning haldus- või järelevalveorgani komisjonide kohta

(EMPs kohaldatav tekst)

(2005/162/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 211 teist taanet,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjon esitas 21. mail 2003. aastal vastu võetud teatises oma tegevuskava “Äriühinguõiguse kaasaajastamine ja äriühingute haldamise tugevdamine Euroopa Liidus – arengukava”. (1) Tegevuskava põhieesmärk on tugevdada aktsionäride õigusi, kaitsta töötajaid, võlausaldajaid ja muid äriühinguga seotud osapooli, kohandada eri liiki äriühingute puhul sobival viisil äriühinguõigust ja äriühingu haldamise eeskirju, ning edendada nende tõhusust ja konkurentsivõimet, võttes eriti arvesse mõningaid konkreetseid piiriüleseid küsimusi. |
| --- | --- |

(1)

Komisjon esitas 21. mail 2003. aastal vastu võetud teatises oma tegevuskava “Äriühinguõiguse kaasaajastamine ja äriühingute haldamise tugevdamine Euroopa Liidus – arengukava”. (1) Tegevuskava põhieesmärk on tugevdada aktsionäride õigusi, kaitsta töötajaid, võlausaldajaid ja muid äriühinguga seotud osapooli, kohandada eri liiki äriühingute puhul sobival viisil äriühinguõigust ja äriühingu haldamise eeskirju, ning edendada nende tõhusust ja konkurentsivõimet, võttes eriti arvesse mõningaid konkreetseid piiriüleseid küsimusi.

| (2) | Euroopa Parlament tervitas tegevuskava oma 21. aprilli 2004. aasta resolutsioonis ja väljendas tugevat toetust suuremale osale selle algatustest. Euroopa Parlament kutsus komisjoni üles esitama eeskirjad huvide konflikti kõrvaldamiseks ja ennetamiseks ning rõhutas, et noteeritud äriühingutel peaks olema kontrollkomisjon, mille ülesannete hulka peaks kuuluma välisaudiitori sõltumatuse, objektiivsuse ja tõhususe kontrollimine. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Parlament tervitas tegevuskava oma 21. aprilli 2004. aasta resolutsioonis ja väljendas tugevat toetust suuremale osale selle algatustest. Euroopa Parlament kutsus komisjoni üles esitama eeskirjad huvide konflikti kõrvaldamiseks ja ennetamiseks ning rõhutas, et noteeritud äriühingutel peaks olema kontrollkomisjon, mille ülesannete hulka peaks kuuluma välisaudiitori sõltumatuse, objektiivsuse ja tõhususe kontrollimine.

| (3) | Äriühingud võtavad haldusorgani tegevülesanneteta liikmeid ja haldus- või järelevalveorgani liikmeid tööle mitmel eesmärgil. Neil on eriti oluline roll tegevjuhtkonna ja juhtivorgani liikmete kontrollimisel ning huvide konflikti hõlmavate olukordade lahendamisel. Selle rolli suurendamine nimetatud valdkonnas on eriti oluline usalduse taastamiseks finantsturgude vastu. Seetõttu tuleks kutsuda liikmesriike üles võtma vastu meetmed, mida oleks võimalik kohaldada noteeritud äriühingute ehk selliste äriühingute suhtes, kelle väärtpaberitega on lubatud kaubelda ühenduse reguleeritud turul. Käesoleva soovituse kohaldamisel peaksid liikmesriigid võtma arvesse korporatiivset tüüpi ühisinvesteerimisettevõtjate erisusi ja vältima erineva õigusliku olemusega ühisinvesteerimisettevõtjate põhjendamatut ebavõrdset kohtlemist. Ühisinvesteerimisettevõtjate puhul, kes on määratletud nõukogu 20. detsembri 1985. aasta direktiivis 85/611/EMÜ avatud investeerimisfonde (UCITS) käsitlevate õigus- ja haldusnormide kooskõlastamise kohta, (2) on viimases direktiivis juba sätestatud hulk konkreetseid haldusmehhanisme. Et vältida põhjendamatut muude korporatiivset tüüpi ühisinvesteerimisettevõtjate ebavõrdset kohtlemist, kelle suhtes ei kohaldata ELi ühtlustatud õigusakte, peaksid liikmesriigid võtma arvesse seda, kas ja mil määral kõnealuste ühtlustamata ühisinvesteerimisettevõtjate suhtes kohaldatavad haldusmehhanismid on samaväärsed. |
| --- | --- |

(3)

Äriühingud võtavad haldusorgani tegevülesanneteta liikmeid ja haldus- või järelevalveorgani liikmeid tööle mitmel eesmärgil. Neil on eriti oluline roll tegevjuhtkonna ja juhtivorgani liikmete kontrollimisel ning huvide konflikti hõlmavate olukordade lahendamisel. Selle rolli suurendamine nimetatud valdkonnas on eriti oluline usalduse taastamiseks finantsturgude vastu. Seetõttu tuleks kutsuda liikmesriike üles võtma vastu meetmed, mida oleks võimalik kohaldada noteeritud äriühingute ehk selliste äriühingute suhtes, kelle väärtpaberitega on lubatud kaubelda ühenduse reguleeritud turul. Käesoleva soovituse kohaldamisel peaksid liikmesriigid võtma arvesse korporatiivset tüüpi ühisinvesteerimisettevõtjate erisusi ja vältima erineva õigusliku olemusega ühisinvesteerimisettevõtjate põhjendamatut ebavõrdset kohtlemist. Ühisinvesteerimisettevõtjate puhul, kes on määratletud nõukogu 20. detsembri 1985. aasta direktiivis 85/611/EMÜ avatud investeerimisfonde (UCITS) käsitlevate õigus- ja haldusnormide kooskõlastamise kohta, (2) on viimases direktiivis juba sätestatud hulk konkreetseid haldusmehhanisme. Et vältida põhjendamatut muude korporatiivset tüüpi ühisinvesteerimisettevõtjate ebavõrdset kohtlemist, kelle suhtes ei kohaldata ELi ühtlustatud õigusakte, peaksid liikmesriigid võtma arvesse seda, kas ja mil määral kõnealuste ühtlustamata ühisinvesteerimisettevõtjate suhtes kohaldatavad haldusmehhanismid on samaväärsed.

| (4) | Pidades silmas paljude kaalul olevate küsimuste keerukust, ei pruugi üksikasjalike siduvate eeskirjade vastuvõtmine olla tingimata kõige soovitavam ja tõhusam viis taotletavate eesmärkide saavutamiseks. Paljudes liikmesriikides on tavaks soodustada vastuvõetud äriühingute halduseeskirjade täitmist avalikustamise teel, mis põhineb lähenemisviisil, mille kohaselt äriühinguid kutsutakse üles avalikustama, kas nad täidavad eeskirju, ning selgitama nendest sisulise kõrvalekaldumise põhjusi (comply or explain). Kõnealune lähenemisviis võimaldab äriühingutel võtta arvesse valdkonna- ja äriühingupõhiseid nõudeid ning turgudel hinnata esitatud selgitusi ja põhjendusi. Seetõttu on haldusorgani tegevülesanneteta liikmete ja haldus- või järelevalveorgani liikmete ülesannete edendamist silmas pidades asjakohane julgustada kõiki liikmesriike võtma vajalikke meetmeid, et kehtestada siseriiklikul tasandil kas eeskirjade täitmise ja nendest kõrvalekaldumise põhjuste selgitamise lähenemisviisi kasutades või siis seadusandluse teel käesolevas soovituses esitatud põhimõtetest lähtuvad sätted. |
| --- | --- |

(4)

Pidades silmas paljude kaalul olevate küsimuste keerukust, ei pruugi üksikasjalike siduvate eeskirjade vastuvõtmine olla tingimata kõige soovitavam ja tõhusam viis taotletavate eesmärkide saavutamiseks. Paljudes liikmesriikides on tavaks soodustada vastuvõetud äriühingute halduseeskirjade täitmist avalikustamise teel, mis põhineb lähenemisviisil, mille kohaselt äriühinguid kutsutakse üles avalikustama, kas nad täidavad eeskirju, ning selgitama nendest sisulise kõrvalekaldumise põhjusi (comply or explain). Kõnealune lähenemisviis võimaldab äriühingutel võtta arvesse valdkonna- ja äriühingupõhiseid nõudeid ning turgudel hinnata esitatud selgitusi ja põhjendusi. Seetõttu on haldusorgani tegevülesanneteta liikmete ja haldus- või järelevalveorgani liikmete ülesannete edendamist silmas pidades asjakohane julgustada kõiki liikmesriike võtma vajalikke meetmeid, et kehtestada siseriiklikul tasandil kas eeskirjade täitmise ja nendest kõrvalekaldumise põhjuste selgitamise lähenemisviisi kasutades või siis seadusandluse teel käesolevas soovituses esitatud põhimõtetest lähtuvad sätted.

| (5) | Kui liikmesriigid otsustavad kasutada eeskirjade täitmise ja nendest kõrvalekaldumise põhjuste selgitamise lähenemisviisi (mille kohaselt äriühingutelt nõutakse nende tavade selgitamist, võrreldes häid tavasid käsitlevate kindlaksmääratud soovitustega), peaks neil olema võimalik lähtuda turul osalejate väljatöötatud vastavatest soovitustest. |
| --- | --- |

(5)

Kui liikmesriigid otsustavad kasutada eeskirjade täitmise ja nendest kõrvalekaldumise põhjuste selgitamise lähenemisviisi (mille kohaselt äriühingutelt nõutakse nende tavade selgitamist, võrreldes häid tavasid käsitlevate kindlaksmääratud soovitustega), peaks neil olema võimalik lähtuda turul osalejate väljatöötatud vastavatest soovitustest.

| (6) | Käesoleva soovituse kohaselt vastuvõetavate liikmesriikide meetmete põhieesmärk peaks olema parandada noteeritud äriühingute haldamist. Kuna kõnealune eesmärk on oluline nii tegelike kui ka võimalike investorite kaitse seisukohalt kõigis ühenduse noteeritud äriühingutes, olenemata sellest, kas need on asutatud ühes liikmesriikidest, peaksid kõnealused meetmed hõlmama ka kolmandate riikide äriühinguid, mis on noteeritud ühenduses. |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva soovituse kohaselt vastuvõetavate liikmesriikide meetmete põhieesmärk peaks olema parandada noteeritud äriühingute haldamist. Kuna kõnealune eesmärk on oluline nii tegelike kui ka võimalike investorite kaitse seisukohalt kõigis ühenduse noteeritud äriühingutes, olenemata sellest, kas need on asutatud ühes liikmesriikidest, peaksid kõnealused meetmed hõlmama ka kolmandate riikide äriühinguid, mis on noteeritud ühenduses.

| (7) | Sõltumatute esindajate osalemist juhatuses, kes oleksid võimelised juhtkonna otsuseid vaidlustama, loetakse laialdaselt üheks aktsionäride ja muude huvigruppide huvide kaitsmise viisidest. Hajutatud omandivormiga äriühingutes on esmatähtis küsimus, kuidas kohustada juhtkonda nõrkade aktsionäride ees aru andma. Äriühingutes, kus on kontrolli omavad aktsionärid, tuleb keskenduda pigem selle tagamisele, et äriühingut juhitaks viisil, mis võtab piisavalt arvesse vähemusaktsionäride huve. Mõlemal juhul on oluline kolmandate isikute piisava kaitse tagamine. Sõltumata äriühingu haldus-, juhtiv- või järelevalveorgani ametlikust ülesehitusest, tuleks juhtimistegevuse suhtes kohaldada tõhusat ja piisavalt sõltumatut järelevalvet. Sõltumatuse all tuleb siinkohal mõista olulise huvide konflikti puudumist, kusjuures tuleb pöörata tähelepanu mis tahes ohtudele, mis võivad tuleneda haldus- või järelevalveorgani liikme tihedatest suhetest äriühingu konkurendiga. |
| --- | --- |

(7)

Sõltumatute esindajate osalemist juhatuses, kes oleksid võimelised juhtkonna otsuseid vaidlustama, loetakse laialdaselt üheks aktsionäride ja muude huvigruppide huvide kaitsmise viisidest. Hajutatud omandivormiga äriühingutes on esmatähtis küsimus, kuidas kohustada juhtkonda nõrkade aktsionäride ees aru andma. Äriühingutes, kus on kontrolli omavad aktsionärid, tuleb keskenduda pigem selle tagamisele, et äriühingut juhitaks viisil, mis võtab piisavalt arvesse vähemusaktsionäride huve. Mõlemal juhul on oluline kolmandate isikute piisava kaitse tagamine. Sõltumata äriühingu haldus-, juhtiv- või järelevalveorgani ametlikust ülesehitusest, tuleks juhtimistegevuse suhtes kohaldada tõhusat ja piisavalt sõltumatut järelevalvet. Sõltumatuse all tuleb siinkohal mõista olulise huvide konflikti puudumist, kusjuures tuleb pöörata tähelepanu mis tahes ohtudele, mis võivad tuleneda haldus- või järelevalveorgani liikme tihedatest suhetest äriühingu konkurendiga.

| (8) | Juhtimistegevuse tõhusa ja piisavalt sõltumatu järelevalve tagamiseks peaks haldus- või järelevalveorgan koosnema piisavast arvust haldusorgani tegevülesanneteta liikmetest ja haldus- või järelevalveorgani liikmetest, kes ei täida juhtivülesandeid vastavas äriühingus ega tema kontsernis ja kes on sõltumatud (st nende puhul puudub oluline huvide konflikt). Pidades silmas liikmesriikide õigussüsteemide erinevusi, ei tohiks ühenduse tasandil täpselt määratleda, kui suur peaks olema sõltumatute liikmete osakaal kogu haldus- või järelevalveorganis. |
| --- | --- |

(8)

Juhtimistegevuse tõhusa ja piisavalt sõltumatu järelevalve tagamiseks peaks haldus- või järelevalveorgan koosnema piisavast arvust haldusorgani tegevülesanneteta liikmetest ja haldus- või järelevalveorgani liikmetest, kes ei täida juhtivülesandeid vastavas äriühingus ega tema kontsernis ja kes on sõltumatud (st nende puhul puudub oluline huvide konflikt). Pidades silmas liikmesriikide õigussüsteemide erinevusi, ei tohiks ühenduse tasandil täpselt määratleda, kui suur peaks olema sõltumatute liikmete osakaal kogu haldus- või järelevalveorganis.

| (9) | Haldusorgani tegevülesanneteta liikmete ja haldus- või järelevalveorgani liikmete järelevalvet peetakse üldiselt oluliseks kolmes valdkonnas, kus juhtkonna huvide konflikti võimalus on eriti suur, eelkõige juhul, kui tegu on küsimustega, mis ei kuulu otseselt aktsionäride kohustuste hulka: haldus-, juhtiv- ja järelevalveorgani liikmete nimetamine, nende töötasu ning kontroll. Seetõttu on asjakohane soodustada kõnealustes valdkondades haldusorgani tegevülesanneteta liikmete ja haldus- või järelevalveorgani liikmete ülesandeid ning toetada haldus- või järelevalveorganis ametissemääramise, töötasu ja kontrollkomisjoni loomist. |
| --- | --- |

(9)

Haldusorgani tegevülesanneteta liikmete ja haldus- või järelevalveorgani liikmete järelevalvet peetakse üldiselt oluliseks kolmes valdkonnas, kus juhtkonna huvide konflikti võimalus on eriti suur, eelkõige juhul, kui tegu on küsimustega, mis ei kuulu otseselt aktsionäride kohustuste hulka: haldus-, juhtiv- ja järelevalveorgani liikmete nimetamine, nende töötasu ning kontroll. Seetõttu on asjakohane soodustada kõnealustes valdkondades haldusorgani tegevülesanneteta liikmete ja haldus- või järelevalveorgani liikmete ülesandeid ning toetada haldus- või järelevalveorganis ametissemääramise, töötasu ja kontrollkomisjoni loomist.

| (10) | Ilma, et see piiraks omanike koosoleku volitusi, on põhimõtteliselt ainult haldus- või järelevalveorganil kui tervikul õigus vastu võtta otsuseid ning ta on kollektiivse organina üheskoos vastutav oma ülesannete täitmise eest. Haldus- või järelevalveorganil on õigus määrata kindlaks komisjonide arv ja ülesehitus, mida ta peab oma töö lihtsustamiseks asjakohaseks, kuid kõnealused komisjonid ei asenda põhimõtteliselt kõnealust organit ennast. Seetõttu peaks ametissemääramise, töötasu ja kontrollkomisjon üldreeglina esitama soovitusi, et valmistada ette haldus- või järelevalveorganis vastu võetavad otsused. Sellele vaatamata ei tohiks välistada, et haldus- või järelevalveorgan delegeerib osa oma otsustusõigusest komisjonidele, kui ta peab seda asjakohaseks ja kui see on siseriikliku õigusega lubatud, kuigi ta jääb samal ajal täielikult vastutavaks oma pädevusalas tehtud otsuste eest. |
| --- | --- |

(10)

Ilma, et see piiraks omanike koosoleku volitusi, on põhimõtteliselt ainult haldus- või järelevalveorganil kui tervikul õigus vastu võtta otsuseid ning ta on kollektiivse organina üheskoos vastutav oma ülesannete täitmise eest. Haldus- või järelevalveorganil on õigus määrata kindlaks komisjonide arv ja ülesehitus, mida ta peab oma töö lihtsustamiseks asjakohaseks, kuid kõnealused komisjonid ei asenda põhimõtteliselt kõnealust organit ennast. Seetõttu peaks ametissemääramise, töötasu ja kontrollkomisjon üldreeglina esitama soovitusi, et valmistada ette haldus- või järelevalveorganis vastu võetavad otsused. Sellele vaatamata ei tohiks välistada, et haldus- või järelevalveorgan delegeerib osa oma otsustusõigusest komisjonidele, kui ta peab seda asjakohaseks ja kui see on siseriikliku õigusega lubatud, kuigi ta jääb samal ajal täielikult vastutavaks oma pädevusalas tehtud otsuste eest.

| (11) | Kuna kandidaatide kindlakstegemisel vabade kohtade täitmiseks haldus- või järelevalveorganis kerkivad ühe- või kaheastmelise juhtimissüsteemi puhul esile küsimused, mis on seotud juhtkonda kontrollivate haldusorgani tegevülesanneteta liikmete ja haldus- või järelevalveorgani liikmete valimisega või juhtkonna ametis jätkamisega, peaks ametissemääramise komisjon koosnema peamiselt sõltumatutest haldusorgani tegevülesanneteta liikmetest ja haldus- või järelevalveorgani liikmetest. Siiski jääks võimalus sõltumatuse kriteeriumidele mitte vastavate haldusorgani tegevülesanneteta liikmete ja haldus- või järelevalveorgani liikmete osalemiseks. Samuti jääks võimalus tegevjuhtkonna osalemiseks (kui ametissemääramise komisjon luuakse üheastmelise juhtimissüsteemiga äriühingu haldus- või järelevalveorganis ja nad ei moodusta komisjonis enamust). |
| --- | --- |

(11)

Kuna kandidaatide kindlakstegemisel vabade kohtade täitmiseks haldus- või järelevalveorganis kerkivad ühe- või kaheastmelise juhtimissüsteemi puhul esile küsimused, mis on seotud juhtkonda kontrollivate haldusorgani tegevülesanneteta liikmete ja haldus- või järelevalveorgani liikmete valimisega või juhtkonna ametis jätkamisega, peaks ametissemääramise komisjon koosnema peamiselt sõltumatutest haldusorgani tegevülesanneteta liikmetest ja haldus- või järelevalveorgani liikmetest. Siiski jääks võimalus sõltumatuse kriteeriumidele mitte vastavate haldusorgani tegevülesanneteta liikmete ja haldus- või järelevalveorgani liikmete osalemiseks. Samuti jääks võimalus tegevjuhtkonna osalemiseks (kui ametissemääramise komisjon luuakse üheastmelise juhtimissüsteemiga äriühingu haldus- või järelevalveorganis ja nad ei moodusta komisjonis enamust).

| (12) | Kuna liikmesriigid lähenevad juhtkonna ametissemääramise ja tagandamisega tegelevatele organitele erinevalt, peaks haldus- või järelevalveorganis loodud ametissemääramise komisjoni põhiülesanne olema tagada, et kui haldus- või järelevalveorgan osaleb ametissemääramise ja tagandamise protsessis (sõltumata sellest, kas tal on siseriikliku õiguse kohaselt õigus teha ettepanekuid või otsuseid), täidetaks kõnealune ülesanne võimalikult objektiivselt ja professionaalselt. Seega peaks ametissemääramise komisjon põhiliselt tegema haldus- või järelevalveorganile ettepanekuid juhtkonna ametissemääramise ja tagandamise kohta, mille viib läbi vastavalt siseriiklikule äriõigusele pädev organ. |
| --- | --- |

(12)

Kuna liikmesriigid lähenevad juhtkonna ametissemääramise ja tagandamisega tegelevatele organitele erinevalt, peaks haldus- või järelevalveorganis loodud ametissemääramise komisjoni põhiülesanne olema tagada, et kui haldus- või järelevalveorgan osaleb ametissemääramise ja tagandamise protsessis (sõltumata sellest, kas tal on siseriikliku õiguse kohaselt õigus teha ettepanekuid või otsuseid), täidetaks kõnealune ülesanne võimalikult objektiivselt ja professionaalselt. Seega peaks ametissemääramise komisjon põhiliselt tegema haldus- või järelevalveorganile ettepanekuid juhtkonna ametissemääramise ja tagandamise kohta, mille viib läbi vastavalt siseriiklikule äriõigusele pädev organ.

| (13) | Töötasude valdkonnas on liikmesriikides vastuvõetud äriühingute halduseeskirjades tavaks keskenduda esmajärjekorras tegevjuhtkonna ja juhtivorgani liikmete töötasudele, kuna see on kõige olulisem huvide konflikti ja kuritarvitamise ohu allikas. Paljudes eeskirjades mööndakse, et haldus- või järelevalveorgan peaks samuti pöörama mõningat tähelepanu kõrgema juhtkonna liikmete töötasu poliitikale. Lõpuks pööratakse eritähelepanu aktsiaoptsioonidele. Kuna liikmesriigid lähenevad haldus-, juhtiv- ja järelevalveorgani liikmete töötasu kinnitamise organitele erinevalt, peaks haldus- või järelevalveorganis loodud töötasu komisjoni põhiülesanne olema tagada, et kui haldus- või järelevalveorgan osaleb töötasude kinnitamise protsessis (olenemata sellest, kas tal on siseriikliku õiguse kohaselt õigus teha ettepanekuid või otsuseid), täidetaks kõnealune ülesanne võimalikult objektiivselt ja professionaalselt. Seega peaks töötasu komisjon põhiliselt tegema haldus- või järelevalveorganile ettepanekuid selliste töötasuküsimuste kohta, mille üle otsustab vastavalt siseriiklikule äriõigusele pädev organ. |
| --- | --- |

(13)

Töötasude valdkonnas on liikmesriikides vastuvõetud äriühingute halduseeskirjades tavaks keskenduda esmajärjekorras tegevjuhtkonna ja juhtivorgani liikmete töötasudele, kuna see on kõige olulisem huvide konflikti ja kuritarvitamise ohu allikas. Paljudes eeskirjades mööndakse, et haldus- või järelevalveorgan peaks samuti pöörama mõningat tähelepanu kõrgema juhtkonna liikmete töötasu poliitikale. Lõpuks pööratakse eritähelepanu aktsiaoptsioonidele. Kuna liikmesriigid lähenevad haldus-, juhtiv- ja järelevalveorgani liikmete töötasu kinnitamise organitele erinevalt, peaks haldus- või järelevalveorganis loodud töötasu komisjoni põhiülesanne olema tagada, et kui haldus- või järelevalveorgan osaleb töötasude kinnitamise protsessis (olenemata sellest, kas tal on siseriikliku õiguse kohaselt õigus teha ettepanekuid või otsuseid), täidetaks kõnealune ülesanne võimalikult objektiivselt ja professionaalselt. Seega peaks töötasu komisjon põhiliselt tegema haldus- või järelevalveorganile ettepanekuid selliste töötasuküsimuste kohta, mille üle otsustab vastavalt siseriiklikule äriõigusele pädev organ.

| (14) | Haldus- või järelevalveorgani kaheks peamiseks ülesandeks loetakse tavaliselt selle tagamist, et äriühingu esitatud finantsaruanded ja muu teave annaks viimase olukorrast täpse ja täieliku ülevaate, ning riski hindamiseks ja juhtimiseks ettenähtud menetluste järelevalvet. Seoses sellega on enamikes äriühingute halduseeskirjades määratud kontrollkomisjonile oluline koht haldus- või järelevalveorgani abistamisel kõnealuste ülesannete täitmisel. Mõnedes liikmesriikides kuuluvad sellised ülesanded osaliselt või tervikuna organitele, mis tegutsevad väljaspool haldus- või järelevalveorganit. Seetõttu on asjakohane sätestada, et haldus- või järelevalveorganis loodud kontrollkomisjon peaks reeglina tegema haldus- või järelevalveorganile soovitusi eelmainitud auditiküsimustes ning et samu ülesandeid võiksid täita ka muud haldus- või järelevalveorgani välised struktuurid, mis on sama tõhusad. |
| --- | --- |

(14)

Haldus- või järelevalveorgani kaheks peamiseks ülesandeks loetakse tavaliselt selle tagamist, et äriühingu esitatud finantsaruanded ja muu teave annaks viimase olukorrast täpse ja täieliku ülevaate, ning riski hindamiseks ja juhtimiseks ettenähtud menetluste järelevalvet. Seoses sellega on enamikes äriühingute halduseeskirjades määratud kontrollkomisjonile oluline koht haldus- või järelevalveorgani abistamisel kõnealuste ülesannete täitmisel. Mõnedes liikmesriikides kuuluvad sellised ülesanded osaliselt või tervikuna organitele, mis tegutsevad väljaspool haldus- või järelevalveorganit. Seetõttu on asjakohane sätestada, et haldus- või järelevalveorganis loodud kontrollkomisjon peaks reeglina tegema haldus- või järelevalveorganile soovitusi eelmainitud auditiküsimustes ning et samu ülesandeid võiksid täita ka muud haldus- või järelevalveorgani välised struktuurid, mis on sama tõhusad.

| (15) | Et haldusorgani tegevülesanneteta liikmed ja haldus- või järelevalveorgani liikmed saaksid täita oma ülesandeid tõhusalt, peaks neil olema sobiv taust ja kõnealuse töö jaoks piisavalt aega. Lisaks peaks piisav arv neist vastama asjakohastele sõltumatuse kriteeriumidele. Haldusorgani tegevülesanneteta liikmete ja haldus- või järelevalveorgani liikmete määramiseks peaks kõnealustes küsimustes olema küllaldaselt teavet, mida tuleks piisavalt sageli ajakohastada. |
| --- | --- |

(15)

Et haldusorgani tegevülesanneteta liikmed ja haldus- või järelevalveorgani liikmed saaksid täita oma ülesandeid tõhusalt, peaks neil olema sobiv taust ja kõnealuse töö jaoks piisavalt aega. Lisaks peaks piisav arv neist vastama asjakohastele sõltumatuse kriteeriumidele. Haldusorgani tegevülesanneteta liikmete ja haldus- või järelevalveorgani liikmete määramiseks peaks kõnealustes küsimustes olema küllaldaselt teavet, mida tuleks piisavalt sageli ajakohastada.

| (16) | Haldus-, juhtiv- ja järelevalveorgani liikmete kvalifikatsiooni osas rõhutatakse enamike äriühingute halduseeskirjades, et haldus- või järelevalveorgan vajab kvalifitseeritud liikmeid, mööndes samal ajal, et sobiv kvalifikatsioon tuleks lubada määratleda äriühingul endal, kuna see sõltub muuhulgas viimase tegevusest, suurusest ja keskkonnast ning kuna kõik haldus- või järelevalveorgani liikmed peavad vastama neile nõuetele. Sellele vaatamata tekitab harilikult eriti muret vajadus erialase pädevuse järele kontrollkomisjonis, mille puhul peetakse hädavajalikuks mõningaid konkreetseid teadmisi. Seetõttu peaks haldus- või järelevalveorgan määrama kindlaks oma soovitava koosseisu, hindama seda korrapäraselt ning pöörama eritähelepanu kontrollkomisjonis vajatavatele kogemustele. |
| --- | --- |

(16)

Haldus-, juhtiv- ja järelevalveorgani liikmete kvalifikatsiooni osas rõhutatakse enamike äriühingute halduseeskirjades, et haldus- või järelevalveorgan vajab kvalifitseeritud liikmeid, mööndes samal ajal, et sobiv kvalifikatsioon tuleks lubada määratleda äriühingul endal, kuna see sõltub muuhulgas viimase tegevusest, suurusest ja keskkonnast ning kuna kõik haldus- või järelevalveorgani liikmed peavad vastama neile nõuetele. Sellele vaatamata tekitab harilikult eriti muret vajadus erialase pädevuse järele kontrollkomisjonis, mille puhul peetakse hädavajalikuks mõningaid konkreetseid teadmisi. Seetõttu peaks haldus- või järelevalveorgan määrama kindlaks oma soovitava koosseisu, hindama seda korrapäraselt ning pöörama eritähelepanu kontrollkomisjonis vajatavatele kogemustele.

| (17) | Haldus-, juhtiv- ja järelevalveorgani liikmete kohustuste osas püütakse enamike äriühingute halduseeskirjades tagada, et nad pühendaksid oma ülesannetele piisavalt aega. Mõnedes kõnealustest eeskirjadest piiratakse muudes äriühingutes täidetavate juhatuse liikme funktsioonide arvu: juhatuse esimehe ja tegevjuhtkonna või juhtivorgani liikme ametikohta loetakse tavaliselt haldusorgani tegevülesanneteta liikme ja haldus- või järelevalveorgani liikme ametikohast vastutusrikkamaks, kuid muude lubatud ametikohtade täpses arvus esineb suuri erinevusi. Haldus-, juhtiv- või järelevalveorgani liikme osalemisaste võib olla väga erinev, olenevalt äriühingust ja viimase keskkonnast. Kõnealusel juhul, peaks iga liige kohustuma hoidma oma kohustused tasakaalus. |
| --- | --- |

(17)

Haldus-, juhtiv- ja järelevalveorgani liikmete kohustuste osas püütakse enamike äriühingute halduseeskirjades tagada, et nad pühendaksid oma ülesannetele piisavalt aega. Mõnedes kõnealustest eeskirjadest piiratakse muudes äriühingutes täidetavate juhatuse liikme funktsioonide arvu: juhatuse esimehe ja tegevjuhtkonna või juhtivorgani liikme ametikohta loetakse tavaliselt haldusorgani tegevülesanneteta liikme ja haldus- või järelevalveorgani liikme ametikohast vastutusrikkamaks, kuid muude lubatud ametikohtade täpses arvus esineb suuri erinevusi. Haldus-, juhtiv- või järelevalveorgani liikme osalemisaste võib olla väga erinev, olenevalt äriühingust ja viimase keskkonnast. Kõnealusel juhul, peaks iga liige kohustuma hoidma oma kohustused tasakaalus.

| (18) | Üldiselt tunnistatakse liikmesriikides vastuvõetud äriühingute halduseeskirjades, et sõltumatute ehk selliste haldusorgani tegevülesanneteta liikmete ja haldus- või järelevalveorgani liikmete osakaal, kellel puhul puudub sisuline huvide konflikt, peaks olema märkimisväärne. Sõltumatuse all mõistetakse enamasti lähedaste sidemete puudumist juhtkonna, kontrolli omavate aktsionäride või äriühingu endaga. Kuna sõltumatuse täpse tähenduse osas puudub üksmeel, on asjakohane määratleda selle üldine eesmärk. Tuleks ka sätestada mitteammendavalt mõned olukorrad, mis kirjeldaksid suhteid või asjaolusid, mille puhul peetakse harilikult võimalikuks huvide konflikti tekkimist ning mida liikmesriigid peavad nõuetekohaselt arvestama, kui nad kehtestavad siseriiklikul tasandil haldus- ja järelevalveorganis kasutamiseks mõeldud kriteeriumid. Sõltumatuse tähenduse peaks põhimõtteliselt määratlema haldus- või järelevalveorgan ise. Sõltumatuse kriteeriumide rakendamisel peaks haldus- või järelevalveorgan pöörama tähelepanu pigem nende sisule kui vormile. |
| --- | --- |

(18)

Üldiselt tunnistatakse liikmesriikides vastuvõetud äriühingute halduseeskirjades, et sõltumatute ehk selliste haldusorgani tegevülesanneteta liikmete ja haldus- või järelevalveorgani liikmete osakaal, kellel puhul puudub sisuline huvide konflikt, peaks olema märkimisväärne. Sõltumatuse all mõistetakse enamasti lähedaste sidemete puudumist juhtkonna, kontrolli omavate aktsionäride või äriühingu endaga. Kuna sõltumatuse täpse tähenduse osas puudub üksmeel, on asjakohane määratleda selle üldine eesmärk. Tuleks ka sätestada mitteammendavalt mõned olukorrad, mis kirjeldaksid suhteid või asjaolusid, mille puhul peetakse harilikult võimalikuks huvide konflikti tekkimist ning mida liikmesriigid peavad nõuetekohaselt arvestama, kui nad kehtestavad siseriiklikul tasandil haldus- ja järelevalveorganis kasutamiseks mõeldud kriteeriumid. Sõltumatuse tähenduse peaks põhimõtteliselt määratlema haldus- või järelevalveorgan ise. Sõltumatuse kriteeriumide rakendamisel peaks haldus- või järelevalveorgan pöörama tähelepanu pigem nende sisule kui vormile.

| (19) | Pidades silmas haldusorgani tegevülesanneteta liikmete ja haldus- või järelevalveorgani liikmete ülesannete tähtsust usalduse taastamisel ning üldisemas plaanis usaldusväärsemate äriühingute haldustavade väljatöötamisel, tuleks tähelepanelikult jälgida liikmesriikide tehtavat käesoleva soovituse rakendamisel, |
| --- | --- |

(19)

Pidades silmas haldusorgani tegevülesanneteta liikmete ja haldus- või järelevalveorgani liikmete ülesannete tähtsust usalduse taastamisel ning üldisemas plaanis usaldusväärsemate äriühingute haldustavade väljatöötamisel, tuleks tähelepanelikult jälgida liikmesriikide tehtavat käesoleva soovituse rakendamisel,

SOOVITAB JÄRGMIST:

I OSA

KOHALDAMISALA JA MÄÄRATLUSED

1.   Kohaldamisala

1.1.   Liikmesriike kutsutakse üles võtma vajalikud meetmed, et kehtestada siseriiklikul tasandil eeskirjade täitmise ja nendest kõrvalekaldumise põhjuste selgitamise lähenemisviisi kasutades või seadusandluse ja juriidiliste dokumentide abil, mis on vastavas õiguslikus keskkonnas kõige sobivamad, haldusorgani tegevülesanneteta liikmete ja haldus- või järelevalveorgani liikmete ja komisjonide ülesandeid käsitlevad sätted, mida kasutatakse noteeritud äriühingutes.

Siiski peaksid liikmesriigid nõuetekohaselt arvestama direktiiviga 85/611/EMÜ sätestatud korporatiivset tüüpi ühisinvesteerimisettevõtjate erisusi. Liikmesriigid peaksid samuti arvestama selliste korporatiivset tüüpi ühisinvesteerimisettevõtjate erisusi, kes ei kuulu kõnealuse direktiivi kohaldamisalasse, kelle ainus eesmärk on investeerida investoritelt saadud raha erinevatesse varadesse ning kes ei püüa õiguslikult ega juhtkonna kaudu kontrollida emitente, kelle investeeringutel nende tegevus põhineb.

1.2.   Kui liikmesriigid otsustavad kasutada eeskirjade täitmise ja nendest kõrvalekaldumise põhjuste selgitamise lähenemisviisi, mille kohaselt äriühingutelt nõutakse nende tavade selgitamist, lähtudes häid tavasid käsitlevatest kindlaksmääratud soovitustest, tuleks äriühingutelt nõuda, et nad täpsustaksid igal aastal, millised soovitused nad on jätnud täitmata (ning kui soovitused on püsiva iseloomuga, siis millal need eelarveperioodi ajal täitmata jäeti), ning selgitaksid sisuliselt ja konkreetselt, millises ulatuses ja mis põhjusel toimus sisuline kõrvalekaldumine.

1.3.   Käesolevas soovituses esitatud põhimõtteid arvesse võttes tuleks liikmesriikidel pöörata eriti tähelepanu alljärgnevale:

1.3.1.   Ülesannete ja omaduste puhul, mis liikmesriigid on omistanud haldus- või järelevalveorganis loodud komisjonidele ning mida toetatakse käesolevas soovituses, tuleks võtta nõuetekohaselt arvesse siseriiklikus õiguses määratletud äriühingute vastavate organite õigusi ja kohustusi.

1.3.2.   Liikmesriikidel peaks olema võimalik valida kas kasutada osaliselt või tervikuna haldus- või järelevalveorganis loodavate käesolevas soovituses kirjeldatud omadustega komisjonide asemel muid haldus- või järelevalveorgani väliseid struktuure või menetlusi. Need struktuurid ja menetlused võivad olla siseriikliku õiguse alusel äriühingutele kohustuslikud või kujutada endast siseriiklikul tasandil eeskirjade täitmise ja nendest kõrvalekaldumise põhjuste selgitamise lähenemisviisi raames soovitatavaid häid tavasid ja peaksid olema samaväärse toimega ja sama tõhusad.

1.4.   Noteeritud äriühingute puhul, mis on asutatud ühes liikmesriikidest, peaksid liikmesriikides kehtestatavad sätted hõlmama vähemalt nende endi territooriumil asutatud noteeritud äriühinguid.

Noteeritud äriühingute puhul, mis ei ole asutatud ühes liikmesriikidest, peaksid liikmesriikides kehtestatavad sätted hõlmama vähemalt selliseid noteeritud äriühinguid, mis on esmalt noteeritud nende territooriumil loodud reguleeritud turul.

2.   Käesolevas soovituses kasutatakse järgmisi määratlusi

2.1.   Noteeritud äriühing – äriühing, kelle väärtpaberitega on lubatud kaubelda vähemalt ühe liikmesriigi reguleeritud turul direktiivi 2004/39/EÜ tähenduses.

2.2.   Haldus-, juhtiv- või järelevalveorgani liige – äriühingu haldus-, juhtiv- või järelevalveorgani liige.

2.3.   Tegevjuhtkonna liige – haldusorgani liige, kes osaleb (üheastmelise juhtimissüsteemiga) äriühingu igapäevases juhtimises.

2.4.   Haldusorgani tegevülesanneteta liige – (üheastmelise juhtimissüsteemiga) äriühingu haldusorgani liige, kes ei ole tegevjuhtkonna liige.

2.5.   Juhtivorgani liige – (kaheastmelise juhtimissüsteemiga) äriühingu juhtivorgani liige.

2.6.   Haldus- või järelevalveorgani liige – (kaheastmelise juhtimissüsteemiga) äriühingu haldus- või järelevalveorgani liige.

II OSA

HALDUSORGANI TEGEVÜLESANNETETA LIIKMETE JA HALDUS- VÕI JÄRELEVALVEORGANI LIIKMETE ESINDATUS JA ÜLESANDED HALDUS- VÕI JÄRELEVALVEORGANIS

3.   Haldusorgani tegevülesanneteta liikmete ja haldus- või järelevalveorgani liikmete esindatus

3.1.   Haldus-, juhtiv- ja järelevalveorganites peaks tegevjuhtkonna/juhtivorganite liikmete ja haldusorgani tegevülesanneteta liikmete/haldus- või järelevalveorganite liikmete vahel olema kokkuvõttes nõuetekohane tasakaal, et ükski isik ega väike isikute rühm ei domineeriks nendes organites otsuste tegemist.

3.2.   Haldus- või järelevalveorgani esimehe olemasolevad ega eelnevad juhtimisülesanded ei tohi takistada teda objektiivse järelevalve teostamisel. Üheastmelise juhtimissüsteemi puhul on üks võimalus selle tagamiseks esimehe ja tegevjuhi ametikohtade lahutamine, ühe- ja kaheastmelise juhtimissüsteemi puhul võib olla lahendus selles, et tegevjuht ei saa automaatselt haldus- või järelevalveorgani esimeheks. Juhul kui äriühing otsustab esimehe ja tegevjuhi ametikohad ühendada või määrata varasema tegevjuhi kohe haldus- või järelevalveorgani esimeheks, peaks sellega kaasnema teave kasutusele võetud tagatiste kohta.

4.   Haldus- või järelevalveorganite sõltumatute liikmete arv

Äriühingu haldus- või järelevalveorganisse tuleks valida piisav arv sõltumatuid haldusorgani tegevülesanneteta liikmeid ja haldus- või järelevalveorgani liikmeid, et kui haldus-, juhtiv- või järelevalveorgani liikmete puhul tekib sisuline huvide konflikt, oleks tagatud selle nõuetekohane lahendamine.

5.   Haldus- või järelevalveorgani komisjonide korraldus

Haldus- või järelevalveorgani töö peaks olema korraldatud viisil, et piisaval arvul sõltumatutel haldusorgani tegevülesanneteta liikmetel ja haldus- või järelevalveorgani liikmetel oleks tõhus roll peamistes valdkondades, kus huvide konflikti oht on eriti suur. Selleks tuleks haldus- või järelevalveorganis luua ametissemääramise, töötasu ja kontrollkomisjonid, kui kõnealune organ tegeleb vastavalt siseriiklikule õigusele ametissemääramise, töötasu ja kontrollimisega, võttes arvesse I lisa, ilma et see piiraks punkti 7 kohaldamist.

6.   Komisjonide ülesanded haldus- või järelevalveorganis

6.1.   Ametissemääramise, töötasu ja kontrollkomisjonid peaksid esitama soovitusi, et valmistada ette otsused, mille võtab vastu haldus- või järelevalveorgan. Komisjonide esmaeesmärk peaks olema haldus- või järelevalveorgani töö tõhustamine, kontrollides seda, kas otsustes on võetud arvesse kõiki nõudeid, ning aidata korraldada kõnealuse organi tööd, et tagada sisulise huvide konflikti puudumine tema vastu võetud otsuste puhul. Komisjonide loomine ei ole põhimõtteliselt mõeldud selleks, et asendada haldus- või järelevalveorganit küsimustes, mida loetakse viimase pädevusse kuuluvaks. Haldus- või järelevalveorgan vastutab ka edaspidi täielikult tema vastutusalas tehtud otsuste eest.

6.2.   Haldus- või järelevalveorgan peaks määratlema iga loodava komisjoni pädevuse. Otsustusõiguse delegeerimise kohta, kui see on vastavalt siseriiklikule õigusele lubatud, tuleb teha selgesõnaline avaldus, seda tuleb nõuetekohaselt kirjeldada ja see tuleb avalikustada igati selgel viisil.

7.   Komisjonide loomise paindlikkus

7.1.   Äriühingud peaksid tagama, et ametissemääramise, töötasu ja kontrollkomisjonidele antud ülesanded oleks täidetud. Äriühingud võivad siiski rühmitada ülesanded oma äranägemise kohaselt ja luua vähem kui kolm komisjoni. Sellises olukorras peaksid äriühingud konkreetselt selgitama, miks nad on valinud erineva lähenemisviisi ja kuidas see vastab kõigi kolme komisjoni eesmärkidele.

7.2.   Väikese haldus- või järelevalveorganiga äriühingutes võib kolmele komisjonile antud ülesandeid teostada haldus- või järelevalveorgan tervikuna tingimusel, et tema koosseis vastab komisjonide puhul soovitavatele nõuetele ning et selle kohta antakse nõuetekohast teavet. Sellisel juhul tuleks haldus- või järelevalveorgani komisjoni käsitlevaid siseriiklikke sätteid (eriti seoses nende ülesannete, toimimise ja läbipaistvusega) kohaldada vajaduse korral kogu haldus- või järelevalveorgani suhtes.

8.   Haldus- või järelevalveorgani hindamine

Haldus- või järelevalveorgan peaks igal aastal andma oma tegevusele hinnangu. Hinnang peaks hõlmama tema liikmete koosseisu, üldist korraldust ja toimimist, sisaldama hinnangut haldus- või järelevalveorgani ja tema komisjonide iga liikme pädevuse ja tõhususe kohta ning hindama, kui tulemuslikult haldus- või järelevalveorgan on tegutsenud, võrreldes talle seatud eesmärkidega.

9.   Läbipaistvus ja teabevahetus

9.1.   Haldus- või järelevalveorgan peaks vähemalt kord aastas avalikustama (osana teabest, mis äriühing avalikustab igal aastal oma haldusstruktuuride ja -tavade kohta) piisavalt teavet oma sisekorralduse ja menetluste kohta, mida kohaldatakse tema tegevuse suhtes, osutades sealhulgas sellele, mil määral haldus- või järelevalveorgani läbiviidud enesehinnang on toonud kaasa sisulisi muudatusi.

9.2.   Haldus- või järelevalveorgan peaks tagama, et aktsionäre teavitataks nõuetekohaselt äriühingu tegevusest, tema strateegilisest lähenemisest ning ohtude ja huvide konfliktide kontrollimisest. Haldus-, juhtiv- ja järelevalveorgani liikmete ülesanded seoses teabevahetusega ja aktsionäridega suhtlemisel peaksid olema selgelt määratletud.

III OSA

HALDUSORGANI TEGEVÜLESANNETETA LIIKMED JA HALDUS- VÕI JÄRELEVALVEORGANI LIIKMED

10.   Ametissemääramine ja tagandamine

Haldusorgani tegevülesanneteta liikmed ja haldus- või järelevalveorgani liikmed, keda on võimalik ühekaupa tagasi valida, tuleks nimetada kindlaks määratud ajavahemikuks, mille maksimaalne pikkus määratakse kindlaks siseriiklikul tasandil, et võimaldada nii vajalike kogemuste omandamist kui ka ametikoha piisavalt sagedat kinnitamist. Liikmeid peaks olema võimalik tagandada, kuid see ei tohiks olla lihtsam kui tegevjuhtkonna või juhtivorgani liikmete tagandamine.

11.   Kvalifikatsioon

11.1.   Kvalifikatsioonidevahelise tasakaalu säilitamiseks peaks haldus- või järelevalveorgan äriühingu ülesehitusest ja tegevusest lähtudes määrama kindlaks oma soovitava koosseisu ja seda korrapäraselt hindama. Haldus- või järelevalveorgan peaks tagama, et tema koosseisu kuuluvate liikmete erinevad teadmised, otsustusvõime ja kogemus on kokkuvõttes piisavad, et täita oma ülesandeid nõuetekohaselt.

11.2.   Kontrollkomisjoni liikmetel peaks üheskoos olema hiljutine ja asjakohane rahanduse ja raamatupidamise taust ja töökogemus vastava valdkonna noteeritud äriühingutega.

11.3.   Igale uuele haldus-, juhtiv- ja järelevalveorgani liikmele tuleks korraldada tema nõuetele vastav sissejuhatav programm, mis tutvustab vajalikul määral liikme ülesandeid ning äriühingu korraldust ja tegevust. Haldus- või järelevalveorgan peaks vaatama igal aastal läbi valdkonnad, kus haldus-, juhtiv- ja järelevalveorgani liikmed peaksid oma oskusi ja teadmisi täiendama.

11.4.   Kui tehakse ettepanek haldus-, juhtiv- ja järelevalveorgani ametissemääramiseks, tuleks avalikustada tema eripädevus, mis on haldus- või järelevalveorganis töötamise puhul asjakohane. Et turgudel ja avalikkusel oleks võimalik aja möödudes hinnata, kas kõnealune pädevus on jätkuvalt piisav, peaks haldus- või järelevalveorgan avalikustama igal aastal oma liikmete koosseisu ning teabe iga haldus-, juhtiv- ja järelevalveorgani liikme eripädevuse kohta, mis on haldus- või järelevalveorganis töötamise puhul asjakohane.

12.   Kohustused

12.1.   Iga haldus-, juhtiv- ja järelevalveorgani töötaja peaks pühendama oma ülesannetele piisavalt aega ja tähelepanu ning piirama oma muid ametialaseid kohustusi (eelkõige töötamist muude äriühingute haldus-, juhtiv- ja järelevalveorganites) sel määral, et oleks tagatud tema ülesannete nõuetekohane täitmine.

12.2.   Kui tehakse ettepanek haldus-, juhtiv- ja järelevalveorgani ametissemääramiseks, tuleks avalikustada tema muud ametialased kohustused. Haldus- või järelevalveorganile tuleks hilisematest muutustest teatada. Haldus- või järelevalveorgan peaks igal aastal koguma selliste kohustuste kohta andmeid ja tegema need oma aastaaruandes kättesaadavaks.

13.   Sõltumatus

13.1.   Haldus-, juhtiv- ja järelevalveorgani liiget tuleks pidada sõltumatuks, ainult siis kui tal ei ole mingeid äri-, perekonna- ega muid suhteid äriühinguga, kontrolli omava aktsionäriga ega nende kummagi juhtivorganiga, mis looksid tema otsustamisvõimet kahjustava huvide konflikti.

13.2.   Siseriiklikul tasandil tuleks võtta vastu mitmed kriteeriumid haldus-, juhtiv- ja järelevalveorgani liikmete sõltumatuse hindamiseks, arvestades II lisas esitatud juhiseid, kus määratakse kindlaks hulk olukordi, mis hõlmavad suhteid või asjaolusid, mille puhul peetakse harilikult võimalikuks huvide konflikti tekkimist. Sõltumatuse tähenduse määratleb põhimõtteliselt haldus- või järelevalveorgan ise. Seega võib haldus- või järelevalveorgan otsustada, et kuigi haldus-, juhtiv- ja järelevalveorgani liige vastab kõigile kriteeriumidele, millega siseriiklikul tasandil hinnatakse haldus-, juhtiv- ja järelevalveorgani liikmete sõltumatust, ei saa teda pidada sõltumatuks konkreetsete asjaolude tagajärjel, mis tulenevad tema isikust või äriühingust. Sama kehtib vastupidistel juhtudel.

13.3.   Haldus- või järelevalveorgani otsuse kohta, kas konkreetset haldus-, juhtiv- ja järelevalveorgani liiget tuleks pidada sõltumatuks, tuleks avalikustada nõuetekohane teave.

13.3.1.   Kui tehakse ettepanek haldusorgani tegevülesanneteta liikme või haldus- või järelevalveorgani liikme ametissemääramiseks, tuleks äriühingul avalikustada, kas ta peab teda sõltumatuks. Kui vähemalt üks kriteerium, millega siseriiklikul tasandil hinnatakse haldus-, juhtiv- ja järelevalveorgani liikmete sõltumatust, ei ole täidetud, tuleks äriühingul avalikustada, miks ta peab kõnealust liiget sellele vaatamata sõltumatuks. Äriühingud peaksid samuti igal aastal avalikustama, milliseid haldus-, juhtiv- ja järelevalveorgani liikmeid nad peavad sõltumatuks.

13.3.2.   Kui vähemalt üks kriteerium, millega siseriiklikul tasandil hinnatakse haldus-, juhtiv- ja järelevalveorgani liikmete sõltumatust, ei ole täidetud terve aasta jooksul, tuleks äriühingul avalikustada, miks ta peab kõnealust liiget sõltumatuks. Haldus-, juhtiv- ja järelevalveorgani liikmete sõltumatuse kohta esitatud andmete täpsuse tagamiseks tuleks äriühingul nõuda, et nad tõendaksid oma sõltumatust korrapäraste ajavahemike järel uuesti.

IV OSA

LÕPPSÄTTED

14.   Kontrollimine

Liikmesriike kutsutakse üles võtma 30. juuniks 2006 meetmed, mis on vajalikud käesolevas soovituses esitatud põhimõtete rakendamiseks, ning teatama vastavalt käesolevale soovitusele võetud meetmetest komisjonile, et viimasel oleks võimalik jälgida tähelepanelikult olukorda ja hinnata selle põhjal vajadust täiendavate meetmete järele.

15.   Adressaadid

Käesolev soovitus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 15. veebruar 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Charlie McCREEVY

---

(1)  KOM(2003) 284 lõplik.

1

(2)  EÜT L 375, 31.12.1985 lk 3. Direktiivi on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2004/39/EÜ (ELT L 145, 30.4.2004 lk 1).

2

---

Alljärgnevates lisades antakse täiendavaid juhiseid käesolevas soovituses esitatud põhimõtete tõlgendamiseks.

---

I LISA

Haldus- või järelevalveorgani komisjonid

1.   ÜHISED TUNNUSJOONED

1.1.   Suurus

Haldus- või järelevalveorganis loodud komisjonid koosnevad tavaliselt vähemalt kolmest liikmest. Väikese haldus- või järelevalveorganiga äriühingu puhul võivad need erandjuhul koosneda ainult kahest liikmest.

1.2.   Koosseis

Komisjonide esimehe ja liikmete määramisel tuleks võtta nõuetekohaselt arvesse seda, et oleks tagatud komisjoni koosseisu uuenemine ja ei sõltutaks liigselt ühestki konkreetsest isikust.

1.3.   Pädevus

Haldus- või järelevalveorgan peaks kirjeldama täpselt iga komisjoni volitusi.

1.4.   Olemasolevad vahendid

Äriühing peaks tagama, et komisjonidel on oma ülesannete täitmiseks piisavad vahendid, mille hulka kuulub samuti õigus saada eelkõige äriühingu töötajatelt kogu vajalik teave või küsida sõltumatut ametialast nõu nende pädevusse kuuluvates küsimustes.

1.5.   Komisjonide koosolekutel osalemine

Komisjonide iseseisvuse ja objektiivsuse tagamiseks peaks nendel haldus-, juhtiv- ja järelevalveorgani liikmetel, kes ei kuulu komisjoni, olema lubatud osaleda selle koosolekutel üksnes komisjoni kutsel. Komisjon võib kutsuda osalema teatavaid töötajaid ja eksperte või nõuda nende osalemist.

1.6.   Läbipaistvus

| 1. | Komisjonid peaksid täitma oma ülesandeid neile antud volituste raames ja tagama korrapäraste aruannete esitamise haldus- või järelevalveorganile oma tegevuse ja tulemuste kohta. |
| --- | --- |

1.

Komisjonid peaksid täitma oma ülesandeid neile antud volituste raames ja tagama korrapäraste aruannete esitamise haldus- või järelevalveorganile oma tegevuse ja tulemuste kohta.

| 2. | Iga loodud komisjoni pädevus, mis selgitab tema ülesannet ja volitusi, mis haldus- või järelevalveorgan on talle delegeerinud juhul, kui see on vastavalt siseriiklikule õigusele lubatud, tuleks avalikustada vähemalt kord aastas (osana teabest, mis äriühing avalikustab igal aastal oma haldusstruktuuride ja -tavade kohta). Äriühingud peaksid samuti igal aastal avalikustama olemasolevate komisjonide avalduse, kus käsitletakse nende liikmeid, koosolekute arvu ja nendel osalemist aasta vältel ning peamist tegevust. Kontrollkomisjon peaks kinnitama, et ta on veendunud auditi sõltumatuses, ja kirjeldama lühidalt kõnealuse otsuse tegemiseks astutud samme. |
| --- | --- |

2.

Iga loodud komisjoni pädevus, mis selgitab tema ülesannet ja volitusi, mis haldus- või järelevalveorgan on talle delegeerinud juhul, kui see on vastavalt siseriiklikule õigusele lubatud, tuleks avalikustada vähemalt kord aastas (osana teabest, mis äriühing avalikustab igal aastal oma haldusstruktuuride ja -tavade kohta). Äriühingud peaksid samuti igal aastal avalikustama olemasolevate komisjonide avalduse, kus käsitletakse nende liikmeid, koosolekute arvu ja nendel osalemist aasta vältel ning peamist tegevust. Kontrollkomisjon peaks kinnitama, et ta on veendunud auditi sõltumatuses, ja kirjeldama lühidalt kõnealuse otsuse tegemiseks astutud samme.

| 3. | Iga komisjoni esimehel peaks olema võimalik suhelda aktsionäridega otse. Selleks vajalikud asjaolud tuleks täpsustada komisjoni pädevuse määratluses. |
| --- | --- |

3.

Iga komisjoni esimehel peaks olema võimalik suhelda aktsionäridega otse. Selleks vajalikud asjaolud tuleks täpsustada komisjoni pädevuse määratluses.

2.   AMETISSEMÄÄRAMISE KOMISJON

2.1.   Loomine ja koosseis

| 1. | Kui haldus- või järelevalveorgan osaleb vastavalt siseriiklikule õigusele kas otsuste tegemise või siis soovituste esitamise teel, mida kaalub teine äriühingu organ, haldus-, juhtiv- ja järelevalveorgani liikmete ametimääramisel ja/või tagandamisel, tuleks haldus- või järelevalveorganis luua ametissemääramise komisjon. |
| --- | --- |

1.

Kui haldus- või järelevalveorgan osaleb vastavalt siseriiklikule õigusele kas otsuste tegemise või siis soovituste esitamise teel, mida kaalub teine äriühingu organ, haldus-, juhtiv- ja järelevalveorgani liikmete ametimääramisel ja/või tagandamisel, tuleks haldus- või järelevalveorganis luua ametissemääramise komisjon.

| 2. | Sõltumatud haldusorgani tegevülesanneteta liikmed ja haldus- või järelevalveorgani liikmed peaksid moodustama ametissemääramise komisjonis vähemalt enamuse. Kui äriühing peab asjakohaseks, et ametissemääramise komisjonis moodustaksid vähemuse mittesõltumatud liikmed, võib tegevjuht olla selle liige. |
| --- | --- |

2.

Sõltumatud haldusorgani tegevülesanneteta liikmed ja haldus- või järelevalveorgani liikmed peaksid moodustama ametissemääramise komisjonis vähemalt enamuse. Kui äriühing peab asjakohaseks, et ametissemääramise komisjonis moodustaksid vähemuse mittesõltumatud liikmed, võib tegevjuht olla selle liige.

2.2.   Ülesanded

| 1. | Ametissemääramise komisjon peaks vähemalt:






  — | tegema kindlaks ja soovitama haldus- või järelevalveorganile heakskiitmiseks kandidaadid, et täita viimases vabanevad ametikohad. Seejuures peaks ametissemääramise komisjon hindama, kas oskused, teadmise ja kogemused on haldus- või järelevalveorganis tasakaalus, valmistama ette konkreetse ametikohaga seotud ülesannete ja selle puhul nõutavate võimete kirjelduse ning hindama selle eeldatavat ajakulu; |
| --- | --- | --- |

1.

Ametissemääramise komisjon peaks vähemalt:

—

tegema kindlaks ja soovitama haldus- või järelevalveorganile heakskiitmiseks kandidaadid, et täita viimases vabanevad ametikohad. Seejuures peaks ametissemääramise komisjon hindama, kas oskused, teadmise ja kogemused on haldus- või järelevalveorganis tasakaalus, valmistama ette konkreetse ametikohaga seotud ülesannete ja selle puhul nõutavate võimete kirjelduse ning hindama selle eeldatavat ajakulu;

| — | hindama korrapäraselt ühe- või kaheastmelise juhtumissüsteemiga haldus- või järelevalveorgani ülesehitust, suurust, koosseisu ja tulemuslikkust ning tegema haldus- või järelevalveorganile soovitusi muudatuste kohta; |
| --- | --- |

—

hindama korrapäraselt ühe- või kaheastmelise juhtumissüsteemiga haldus- või järelevalveorgani ülesehitust, suurust, koosseisu ja tulemuslikkust ning tegema haldus- või järelevalveorganile soovitusi muudatuste kohta;

| — | hindama korrapäraselt iga haldus-, juhtiv- ja järelevalveorgani liikme oskusi, teadmisi ja kogemusi ning andma sellest aru haldus- või järelevalveorganile; |
| --- | --- |

—

hindama korrapäraselt iga haldus-, juhtiv- ja järelevalveorgani liikme oskusi, teadmisi ja kogemusi ning andma sellest aru haldus- või järelevalveorganile;

| — | kaaluda nõuetekohaselt ametijärglastega seotud kavasid käsitlevaid küsimusi. |
| --- | --- |

—

kaaluda nõuetekohaselt ametijärglastega seotud kavasid käsitlevaid küsimusi.

| 2. | Lisaks peaks ametissemääramise komisjon vaatama läbi põhimõtted, mille alusel haldus- või järelevalveorgan valib ja nimetab ametisse kõrgema juhtkonna. |
| --- | --- |

2.

Lisaks peaks ametissemääramise komisjon vaatama läbi põhimõtted, mille alusel haldus- või järelevalveorgan valib ja nimetab ametisse kõrgema juhtkonna.

2.3.   Töötamine

| 1. | Ametissemääramise komisjon peaks kaaluma kõigi asjaomaste poolte, sealhulgas juhtkonna ja aktsionäride (1) esitatud ettepanekuid. Eelkõige peaks ametissemääramise komisjon konsulteerima piisavalt tegevjuhiga ja võimaldama tal esitada soovitusi eriti küsimustes, mis on seotud tegevjuhtkonna/juhtivorgani liikmete või kõrgema juhtkonnaga. |
| --- | --- |

1.

Ametissemääramise komisjon peaks kaaluma kõigi asjaomaste poolte, sealhulgas juhtkonna ja aktsionäride (1) esitatud ettepanekuid. Eelkõige peaks ametissemääramise komisjon konsulteerima piisavalt tegevjuhiga ja võimaldama tal esitada soovitusi eriti küsimustes, mis on seotud tegevjuhtkonna/juhtivorgani liikmete või kõrgema juhtkonnaga.

| 2. | Ametissemääramise komisjonil peaks olema võimalik kasutada mis tahes vahendeid, mida ta peab vajalikuks, sealhulgas äriühinguväliseid nõuandeid või reklaami, ning äriühing peaks andma talle selleks piisavalt raha. |
| --- | --- |

2.

Ametissemääramise komisjonil peaks olema võimalik kasutada mis tahes vahendeid, mida ta peab vajalikuks, sealhulgas äriühinguväliseid nõuandeid või reklaami, ning äriühing peaks andma talle selleks piisavalt raha.

3.   TÖÖTASU KOMISJON

3.1.   Loomine ja koosseis

| 1. | Kui haldus- või järelevalveorgan osaleb vastavalt siseriiklikule õigusele kas otsuste tegemise või soovituste esitamise teel, mida kaalub teine äriühingu organ, haldus-, juhtiv- ja järelevalveorgani liikmete töötasu kinnitamisel, tuleks haldus- või järelevalveorganis luua töötasu komisjon. |
| --- | --- |

1.

Kui haldus- või järelevalveorgan osaleb vastavalt siseriiklikule õigusele kas otsuste tegemise või soovituste esitamise teel, mida kaalub teine äriühingu organ, haldus-, juhtiv- ja järelevalveorgani liikmete töötasu kinnitamisel, tuleks haldus- või järelevalveorganis luua töötasu komisjon.

| 2. | Töötasu komisjon peaks koosnema eranditult haldusorgani tegevülesanneteta liikmetest ja haldus- või järelevalveorgani liikmetest. Vähemalt enamik selle liikmetest peaksid olema sõltumatud. |
| --- | --- |

2.

Töötasu komisjon peaks koosnema eranditult haldusorgani tegevülesanneteta liikmetest ja haldus- või järelevalveorgani liikmetest. Vähemalt enamik selle liikmetest peaksid olema sõltumatud.

3.2.   Ülesanded

| 1. | Tegevjuhtkonna või juhtivorgani liikmete puhul peaks komisjon vähemalt:






  — | tegema haldus- või järelevalveorganile ettepanekuid seoses tegevjuhtkonna või juhtivorgani liikmete töötasu poliitikaga. Selline poliitika peaks käsitlema kõiki hüvitusviise, sealhulgas eriti püsipalka, tulemuspalgakavasid, pensionikorraldust ja hüvitist töösuhte lõpetamise puhul. Tulemuspalka käsitlevate ettepanekutega peaksid olema kaasas soovitused sellega seotud eesmärkide ja hindamiskriteeriumide kohta, et viia tegevjuhtkonna või juhtivorgani liikmete palk nõuetekohaselt kooskõlla aktsionäride pikaajaliste huvidega ja äriühingu haldus- või järelevalveorgani kehtestatud eesmärkidega; |
| --- | --- | --- |

1.

Tegevjuhtkonna või juhtivorgani liikmete puhul peaks komisjon vähemalt:

—

tegema haldus- või järelevalveorganile ettepanekuid seoses tegevjuhtkonna või juhtivorgani liikmete töötasu poliitikaga. Selline poliitika peaks käsitlema kõiki hüvitusviise, sealhulgas eriti püsipalka, tulemuspalgakavasid, pensionikorraldust ja hüvitist töösuhte lõpetamise puhul. Tulemuspalka käsitlevate ettepanekutega peaksid olema kaasas soovitused sellega seotud eesmärkide ja hindamiskriteeriumide kohta, et viia tegevjuhtkonna või juhtivorgani liikmete palk nõuetekohaselt kooskõlla aktsionäride pikaajaliste huvidega ja äriühingu haldus- või järelevalveorgani kehtestatud eesmärkidega;

| — | tegema haldus- või järelevalveorganile ettepanekuid tegevjuhtkonna või juhtivorgani liikmetele määratavate individuaalsete töötasude kohta, tagades nende vastavuse äriühingus vastu võetud töötasupoliitikale ning asjaomaste liikmete tulemuslikkuse hindamise. Seejuures tuleks komisjoni nõuetekohaselt teavitada koguhüvitisest, mida tegevjuhtkonna või juhtivorgani liikmed saavad muudelt kontserni kuuluvatelt äriühingutelt; |
| --- | --- |

—

tegema haldus- või järelevalveorganile ettepanekuid tegevjuhtkonna või juhtivorgani liikmetele määratavate individuaalsete töötasude kohta, tagades nende vastavuse äriühingus vastu võetud töötasupoliitikale ning asjaomaste liikmete tulemuslikkuse hindamise. Seejuures tuleks komisjoni nõuetekohaselt teavitada koguhüvitisest, mida tegevjuhtkonna või juhtivorgani liikmed saavad muudelt kontserni kuuluvatelt äriühingutelt;

| — | tegema haldus- või järelevalveorganile ettepanekuid tegevjuhtkonna või juhtivorgani liikmetele kohaste lepingutüüpide kohta; |
| --- | --- |

—

tegema haldus- või järelevalveorganile ettepanekuid tegevjuhtkonna või juhtivorgani liikmetele kohaste lepingutüüpide kohta;

| — | aidata haldus- või järelevalveorganil jälgida, kuidas äriühing täidab olemasolevaid töötasuga seotud komponentide avalikustamist käsitlevaid sätteid (eriti kohaldatava töötasupoliitika ning tegevjuhtkonna või juhtivorgani liikmetele määratud individuaalse töötasu puhul). |
| --- | --- |

—

aidata haldus- või järelevalveorganil jälgida, kuidas äriühing täidab olemasolevaid töötasuga seotud komponentide avalikustamist käsitlevaid sätteid (eriti kohaldatava töötasupoliitika ning tegevjuhtkonna või juhtivorgani liikmetele määratud individuaalse töötasu puhul).

| 2. | Haldus- või järelevalveorgani määratletud kõrgema juhtkonna puhul peaks komisjon vähemalt:






  — | tegema tegevjuhtkonna või juhtivorgani liikmetele üldisi soovitusi kõrgema juhtkonna töötasu taseme ja struktuuri kohta; |
| --- | --- | --- |

2.

Haldus- või järelevalveorgani määratletud kõrgema juhtkonna puhul peaks komisjon vähemalt:

—

tegema tegevjuhtkonna või juhtivorgani liikmetele üldisi soovitusi kõrgema juhtkonna töötasu taseme ja struktuuri kohta;

| — | jälgima tegevjuhtkonna või juhtivorgani liikmete esitatud piisava teabe põhjal kõrgema juhtkonna töötasu taset ja struktuuri. |
| --- | --- |

—

jälgima tegevjuhtkonna või juhtivorgani liikmete esitatud piisava teabe põhjal kõrgema juhtkonna töötasu taset ja struktuuri.

| 3. | Haldus-, juhtiv- ja järelevalveorgani liikmetele, juhtidele või muudele töötajatele pakutavate võimalike aktsiaoptsioonide ja muude aktsiatel põhinevate preemiate puhul peaks komisjon vähemalt:






  — | pidama aru üldise poliitika üle, mis on seotud selliste kavade, eriti aktsiaoptsioonide pakkumisega ning tegema haldus- või järelevalveorganile sellega seotud ettepanekuid; |
| --- | --- | --- |

3.

Haldus-, juhtiv- ja järelevalveorgani liikmetele, juhtidele või muudele töötajatele pakutavate võimalike aktsiaoptsioonide ja muude aktsiatel põhinevate preemiate puhul peaks komisjon vähemalt:

—

pidama aru üldise poliitika üle, mis on seotud selliste kavade, eriti aktsiaoptsioonide pakkumisega ning tegema haldus- või järelevalveorganile sellega seotud ettepanekuid;

| — | esitama aastaaruandes või vajaduse korral omanike koosolekul ülevaate sellealastest andmetest; |
| --- | --- |

—

esitama aastaaruandes või vajaduse korral omanike koosolekul ülevaate sellealastest andmetest;

| — | tegema haldus- või järelevalveorganile ettepanekuid selle kohta, kas pakkuda eesõigust aktsiate märkimiseks või ostmiseks, täpsustades nii enda valitud viisi põhjuseid kui ka tagajärgi. |
| --- | --- |

—

tegema haldus- või järelevalveorganile ettepanekuid selle kohta, kas pakkuda eesõigust aktsiate märkimiseks või ostmiseks, täpsustades nii enda valitud viisi põhjuseid kui ka tagajärgi.

3.3.   Töötamine

| 1. | Töötasu komisjon peaks küsima vähemalt esimehe või tegevjuhi seisukohta muude tegevjuhtkonna või juhtivorgani liikmete töötasu kohta. |
| --- | --- |

1.

Töötasu komisjon peaks küsima vähemalt esimehe või tegevjuhi seisukohta muude tegevjuhtkonna või juhtivorgani liikmete töötasu kohta.

| 2. | Töötasu komisjonil peaks olema võimalus kasutada konsultantide abi, et saada vajalikku teavet töötasusüsteemi osas kehtivate turustandardite kohta. Komisjon peaks vastutama teda nõustavate töötasukonsultantide valiku kriteeriumide, valimise, nimetamise ja volituste kehtestamise eest ning ta peaks saama äriühingult selleks piisavalt raha. |
| --- | --- |

2.

Töötasu komisjonil peaks olema võimalus kasutada konsultantide abi, et saada vajalikku teavet töötasusüsteemi osas kehtivate turustandardite kohta. Komisjon peaks vastutama teda nõustavate töötasukonsultantide valiku kriteeriumide, valimise, nimetamise ja volituste kehtestamise eest ning ta peaks saama äriühingult selleks piisavalt raha.

4.   KONTROLLKOMISJON

4.1.   Koosseis

Kontrollkomisjon peaks koosnema eranditult haldusorgani tegevülesanneteta liikmetest või haldus- või järelevalveorgani liikmetest. Vähemalt enamik selle liikmetest peaksid olema sõltumatud.

4.2.   Ülesanded

| 1. | Äriühingus vastu võetud sisemiste põhimõtete ja korra puhul peaks kontrollkomisjon aitama haldus- või järelevalveorganil vähemalt:






  — | jälgida äriühingu esitatud finantsteabe õigsust, eelkõige äriühingus ja tema konsortsiumis kasutatava raamatupidamismetoodika (sealhulgas konsortsiumi kuuluvate äriühingute raamatupidamisaruannete konsolideerimise kriteeriumide) asjakohasuse ja ühtluse läbivaatamise teel; |
| --- | --- | --- |

1.

Äriühingus vastu võetud sisemiste põhimõtete ja korra puhul peaks kontrollkomisjon aitama haldus- või järelevalveorganil vähemalt:

—

jälgida äriühingu esitatud finantsteabe õigsust, eelkõige äriühingus ja tema konsortsiumis kasutatava raamatupidamismetoodika (sealhulgas konsortsiumi kuuluvate äriühingute raamatupidamisaruannete konsolideerimise kriteeriumide) asjakohasuse ja ühtluse läbivaatamise teel;

| — | vaadata kord aastas läbi sisekontrolli ja riskijuhtumissüsteemid, et tagada peamiste ohtude (sealhulgas seadusandluse ja õigusnormide täitmisega seotud ohtude) kindlakstegemine, juhtimine ja avalikustamine; |
| --- | --- |

—

vaadata kord aastas läbi sisekontrolli ja riskijuhtumissüsteemid, et tagada peamiste ohtude (sealhulgas seadusandluse ja õigusnormide täitmisega seotud ohtude) kindlakstegemine, juhtimine ja avalikustamine;

| — | tagada siseauditi tegevus, eelkõige soovituste tegemise teel siseauditi osakonna juhataja valimise, nimetamise, tagasinimetamise ja tagandamise ning osakonna eelarve kohta ning jälgides juhtivorgani võimet reageerida tema järeldustele ja soovitustele. Kui äriühingul ei ole siseauditiosakonda, tuleks vähemalt kord aastas kaaluda selle loomise vajadust. |
| --- | --- |

—

tagada siseauditi tegevus, eelkõige soovituste tegemise teel siseauditi osakonna juhataja valimise, nimetamise, tagasinimetamise ja tagandamise ning osakonna eelarve kohta ning jälgides juhtivorgani võimet reageerida tema järeldustele ja soovitustele. Kui äriühingul ei ole siseauditiosakonda, tuleks vähemalt kord aastas kaaluda selle loomise vajadust.

| 2. | Äriühingu palgatud välisaudiitori puhul peaks kontrollkomisjon vähemalt:






  — | tegema haldus- või järelevalveorganile soovitusi selle kohta, et siseriikliku äriühinguõiguse kohane pädev organ valiks, nimetaks, nimetaks tagasi või tagandaks välisaudiitori, ning seoses viimase palkamistingimustega; |
| --- | --- | --- |

2.

Äriühingu palgatud välisaudiitori puhul peaks kontrollkomisjon vähemalt:

—

tegema haldus- või järelevalveorganile soovitusi selle kohta, et siseriikliku äriühinguõiguse kohane pädev organ valiks, nimetaks, nimetaks tagasi või tagandaks välisaudiitori, ning seoses viimase palkamistingimustega;

| — | jälgida välisaudiitori sõltumatust ja objektiivsust, eelkõige selle kontrollimisel, kas audiitorfirma täidab kehtivaid suuniseid seoses auditipartnerite vahetamise, äriühingu makstavate tasude taseme ja muude nendega seonduvate õigusaktide nõuetega; |
| --- | --- |

—

jälgida välisaudiitori sõltumatust ja objektiivsust, eelkõige selle kontrollimisel, kas audiitorfirma täidab kehtivaid suuniseid seoses auditipartnerite vahetamise, äriühingu makstavate tasude taseme ja muude nendega seonduvate õigusaktide nõuetega;

| — | jälgida pidevalt osutatud auditiväliste teenuste iseloomu ja ulatust, lähtudes muuhulgas kõigist välisaudiitori avalikustatud tasudest, mida äriühing ja tema kontsern on maksnud audiitorfirmale ja nende võrgule, et ennetada sisulise huvide konflikti tekkimist. Komisjon peaks kehtestama vastavalt komisjoni soovituse 2002/590/EÜ (2) põhimõtetele ja suunistele poliitika, milles täpsustataks auditiväliste teenuste tüübid a) keelatud, b) lubatud pärast komisjonipoolset läbivaatamist ja c) lubatud ilma komisjonipoolse läbivaatamiseta, ning neid rakendama; |
| --- | --- |

—

jälgida pidevalt osutatud auditiväliste teenuste iseloomu ja ulatust, lähtudes muuhulgas kõigist välisaudiitori avalikustatud tasudest, mida äriühing ja tema kontsern on maksnud audiitorfirmale ja nende võrgule, et ennetada sisulise huvide konflikti tekkimist. Komisjon peaks kehtestama vastavalt komisjoni soovituse 2002/590/EÜ (2) põhimõtetele ja suunistele poliitika, milles täpsustataks auditiväliste teenuste tüübid a) keelatud, b) lubatud pärast komisjonipoolset läbivaatamist ja c) lubatud ilma komisjonipoolse läbivaatamiseta, ning neid rakendama;

| — | kontrollida välisauditi tõhusust ja juhtivorgani võimet reageerida välisaudiitori järeldusotsuses tehtud soovitustele; |
| --- | --- |

—

kontrollida välisauditi tõhusust ja juhtivorgani võimet reageerida välisaudiitori järeldusotsuses tehtud soovitustele;

| — | uurida välisaudiitori tagasiastumise põhjuseid ja teha soovitusi mis tahes vajalike meetmete kohta. |
| --- | --- |

—

uurida välisaudiitori tagasiastumise põhjuseid ja teha soovitusi mis tahes vajalike meetmete kohta.

4.3.   Töötamine

| 1. | Äriühing peaks korraldama uuetele kontrollkomisjoni liikmetele tutvustava programmi ning pakkuma seejärel jätkuvalt ja aegsasti asjakohast koolitust. Kõigile komisjoni liikmetele tuleb anda eelkõige täielikku teavet äriühingu raamatupidamise, rahastamise ja tegevuse iseärasuste kohta. |
| --- | --- |

1.

Äriühing peaks korraldama uuetele kontrollkomisjoni liikmetele tutvustava programmi ning pakkuma seejärel jätkuvalt ja aegsasti asjakohast koolitust. Kõigile komisjoni liikmetele tuleb anda eelkõige täielikku teavet äriühingu raamatupidamise, rahastamise ja tegevuse iseärasuste kohta.

| 2. | Juhtivorgan peaks teavitama kontrollkomisjoni raamatupidamismeetoditest, mida kasutatakse suuremate ebatavaliste tehingute puhul, kui on võimalik valida erinevate lähenemisviiside vahel. Seoses sellega tuleks pöörata eritähelepanu mis tahes tegevusele, mida äriühing teostab offshore-finantskeskustes ja/või erivahendite kaudu, ning selle kohta esitatavatele põhjendustele. |
| --- | --- |

2.

Juhtivorgan peaks teavitama kontrollkomisjoni raamatupidamismeetoditest, mida kasutatakse suuremate ebatavaliste tehingute puhul, kui on võimalik valida erinevate lähenemisviiside vahel. Seoses sellega tuleks pöörata eritähelepanu mis tahes tegevusele, mida äriühing teostab offshore-finantskeskustes ja/või erivahendite kaudu, ning selle kohta esitatavatele põhjendustele.

| 3. | Kontrollkomisjon otsustab, kas ja millal tegevjuht või juhtivorgani esimees, rahandusjuht (või rahanduse, raamatupidamise ja eelarvevahendite eest vastutavad vanemtöötajad), sise- ja välisaudiitor peaksid tema koosolekutel osalema. Komisjonil peaks olema õigus kohtuda soovi korral mis tahes asjaomase isikuga, ilma et tegevjuhtkonna või juhtivorgani liikmed viibiksid selle juures. |
| --- | --- |

3.

Kontrollkomisjon otsustab, kas ja millal tegevjuht või juhtivorgani esimees, rahandusjuht (või rahanduse, raamatupidamise ja eelarvevahendite eest vastutavad vanemtöötajad), sise- ja välisaudiitor peaksid tema koosolekutel osalema. Komisjonil peaks olema õigus kohtuda soovi korral mis tahes asjaomase isikuga, ilma et tegevjuhtkonna või juhtivorgani liikmed viibiksid selle juures.

| 4. | Lisaks tõhusa töösideme säilitamisele juhtivorganiga peaks sise- ja välisaudiitoritele olema tagatud vaba juurdepääs haldus- või järelevalveorganile. Sel puhul on sise- ja välisaudiitorite jaoks peamine kontaktpunkt kontrollkomisjon. |
| --- | --- |

4.

Lisaks tõhusa töösideme säilitamisele juhtivorganiga peaks sise- ja välisaudiitoritele olema tagatud vaba juurdepääs haldus- või järelevalveorganile. Sel puhul on sise- ja välisaudiitorite jaoks peamine kontaktpunkt kontrollkomisjon.

| 5. | Kontrollkomisjoni tuleks teavitada siseaudiitori töökavast ja talle tuleks saata siseauditi aruanded või regulaarsed kokkuvõtted. |
| --- | --- |

5.

Kontrollkomisjoni tuleks teavitada siseaudiitori töökavast ja talle tuleks saata siseauditi aruanded või regulaarsed kokkuvõtted.

| 6. | Kontrollkomisjoni tuleks teavitada välisaudiitori töökavast ja ta peaks saama välisaudiitori aruande kõigi viimase suhete kohta äriühinguga ja tema kontserniga. Komisjoni tuleks teavitada aegsasti kõigist auditist tulenevatest küsimustest. |
| --- | --- |

6.

Kontrollkomisjoni tuleks teavitada välisaudiitori töökavast ja ta peaks saama välisaudiitori aruande kõigi viimase suhete kohta äriühinguga ja tema kontserniga. Komisjoni tuleks teavitada aegsasti kõigist auditist tulenevatest küsimustest.

| 7. | Kontrollkomisjonil peaks olema võimalik saada nõu ja abi äriühingu välistelt õigus-, raamatupidamis- või muudelt nõuandjatelt, kui ta peab seda vajalikuks oma ülesannete täitmiseks, ning ta peaks saama äriühingult selleks piisavalt raha. |
| --- | --- |

7.

Kontrollkomisjonil peaks olema võimalik saada nõu ja abi äriühingu välistelt õigus-, raamatupidamis- või muudelt nõuandjatelt, kui ta peab seda vajalikuks oma ülesannete täitmiseks, ning ta peaks saama äriühingult selleks piisavalt raha.

| 8. | Kontrollkomisjon peaks kontrollima äriühingu kinnipidamist olemasolevatest sätetest, mis käsitlevad töötajate võimalust teatada märkimisväärsetest eeskirjade eiramisest äriühingus kaebuste või anonüümsete avalduste kaudu, mis tehakse harilikult sõltumatule haldus-, juhtiv- ja järelevalveorgani liikmele, ning komisjon peaks tagama, et on nähtud ette kord selliste küsimuste proportsionaalseks ja sõltumatuks uurimiseks ning asjakohasteks edasisteks meetmeteks. |
| --- | --- |

8.

Kontrollkomisjon peaks kontrollima äriühingu kinnipidamist olemasolevatest sätetest, mis käsitlevad töötajate võimalust teatada märkimisväärsetest eeskirjade eiramisest äriühingus kaebuste või anonüümsete avalduste kaudu, mis tehakse harilikult sõltumatule haldus-, juhtiv- ja järelevalveorgani liikmele, ning komisjon peaks tagama, et on nähtud ette kord selliste küsimuste proportsionaalseks ja sõltumatuks uurimiseks ning asjakohasteks edasisteks meetmeteks.

| 9. | Kontrollkomisjon peaks andma haldus- või järelevalveorganile aru vähemalt iga kuue kuu järel, kui kiidetakse heaks aasta- ja poolaastaaruanded. |
| --- | --- |

9.

Kontrollkomisjon peaks andma haldus- või järelevalveorganile aru vähemalt iga kuue kuu järel, kui kiidetakse heaks aasta- ja poolaastaaruanded.

---

(1)  Kui aktsionärid esitavad ametissemääramise komisjonile kaalumiseks kandidaadi, kuid viimane ei soovita teda haldus- või järelevalveorganile heakskiitmiseks, ei takista see aktsionäre esitamast sama kandidaate otse osanike koosolekul, mille raames neil on siseriikliku õiguse kohaselt õigus esitada vastavasisulisi otsuse eelnõusid.

(2)  EÜT L 191, 19.7.2002, lk 22.

---

II LISA

Sõltumatud haldusorgani tegevülesanneteta liikmed ja haldus- või järelevalveorgani liikmed

| 1. | Ei ole võimalik koostada täielikku loetelu haldus-, juhtiv- ja järelevalveorgani liikmete sõltumatust ohustavatest teguritest. Nende määratlemisel olulisena näivad suhted või asjaolud võivad liikmesriigiti ja äriühinguti erineda ning aja jooksul võivad kõnealuses valdkonnas kujuneda välja head tavad. Sellele vaatamata tunnistatakse sageli mitut olulist asjaolu, millest haldus- või järelevalveorganil on abi selle kindlakstegemisel, kas haldusorgani tegevülesanneteta liiget ja haldus- või järelevalveorgani liiget võib pidada sõltumatuks, kuigi üldiselt valitseb arusaam, et iga konkreetse haldus-, juhtiv- ja järelevalveorgani liikme sõltumatus peaks põhinema sisulistel, mitte vormilistel asjaoludel. Seoses sellega tuleks siseriiklikul tasandil võtta vastu mitu kriteeriumi, mida haldus- või järelevalveorganid saaksid kasutada. Sellised kriteeriumid, mis tuleks kohandada siseriiklikele oludele, peaksid põhinema vähemalt järgmiste asjaolude nõuetekohasel arvestamisel:






  a) | Sõltumatu liige ei tohi olla äriühingu või tema sidusühingu juhtkonna ega juhtivorgani liige ega olla töötanud sellisel ametikohal viimase viie aasta jooksul. |
| --- | --- | --- |

1.

Ei ole võimalik koostada täielikku loetelu haldus-, juhtiv- ja järelevalveorgani liikmete sõltumatust ohustavatest teguritest. Nende määratlemisel olulisena näivad suhted või asjaolud võivad liikmesriigiti ja äriühinguti erineda ning aja jooksul võivad kõnealuses valdkonnas kujuneda välja head tavad. Sellele vaatamata tunnistatakse sageli mitut olulist asjaolu, millest haldus- või järelevalveorganil on abi selle kindlakstegemisel, kas haldusorgani tegevülesanneteta liiget ja haldus- või järelevalveorgani liiget võib pidada sõltumatuks, kuigi üldiselt valitseb arusaam, et iga konkreetse haldus-, juhtiv- ja järelevalveorgani liikme sõltumatus peaks põhinema sisulistel, mitte vormilistel asjaoludel. Seoses sellega tuleks siseriiklikul tasandil võtta vastu mitu kriteeriumi, mida haldus- või järelevalveorganid saaksid kasutada. Sellised kriteeriumid, mis tuleks kohandada siseriiklikele oludele, peaksid põhinema vähemalt järgmiste asjaolude nõuetekohasel arvestamisel:

a)

Sõltumatu liige ei tohi olla äriühingu või tema sidusühingu juhtkonna ega juhtivorgani liige ega olla töötanud sellisel ametikohal viimase viie aasta jooksul.

| b) | Sõltumatu liige ei tohi olla äriühingu ega tema sidusühingu töötaja ega olla töötanud sellisel ametikohal kolme viimase aasta jooksul, välja arvatud juhul, kui haldusorgani tegevülesanneteta liige ja haldus- või järelevalveorgani liige ei kuulu kõrgemasse juhtkonda ja ta on valitud kõnealusesse organisse töötajaid esindava süsteemi raames, mis on seaduslikult tunnistatud ning näeb ette piisava kaitse õigusvastase töölt vabastamise ja muude ebaõiglase kohtlemise liikide vastu. |
| --- | --- |

b)

Sõltumatu liige ei tohi olla äriühingu ega tema sidusühingu töötaja ega olla töötanud sellisel ametikohal kolme viimase aasta jooksul, välja arvatud juhul, kui haldusorgani tegevülesanneteta liige ja haldus- või järelevalveorgani liige ei kuulu kõrgemasse juhtkonda ja ta on valitud kõnealusesse organisse töötajaid esindava süsteemi raames, mis on seaduslikult tunnistatud ning näeb ette piisava kaitse õigusvastase töölt vabastamise ja muude ebaõiglase kohtlemise liikide vastu.

| c) | Sõltumatu liige ei tohi saada ega olla saanud äriühingult ega tema sidusühingult märkimisväärset lisatasu peale haldus- või järelevalveorgani liikmena saadava tasu. Sellise lisatasu hulka kuulub eelkõige osalemine aktsiaoptsioonides või muudes tulemuspalga kavades, kuid see ei hõlma kindlaid summasid, mida saadakse pensionikava (sealhulgas tagantjärele makstava hüvitise) raames varasema töötamise eest äriühingus (tingimusel, et selline hüvitis ei sõltu mingil viisil töö jätkamisest). |
| --- | --- |

c)

Sõltumatu liige ei tohi saada ega olla saanud äriühingult ega tema sidusühingult märkimisväärset lisatasu peale haldus- või järelevalveorgani liikmena saadava tasu. Sellise lisatasu hulka kuulub eelkõige osalemine aktsiaoptsioonides või muudes tulemuspalga kavades, kuid see ei hõlma kindlaid summasid, mida saadakse pensionikava (sealhulgas tagantjärele makstava hüvitise) raames varasema töötamise eest äriühingus (tingimusel, et selline hüvitis ei sõltu mingil viisil töö jätkamisest).

| d) | Sõltumatu liige ei ole kontrolli omav aktsionär ega esinda teda/neid mingil viisil (kontrolli määratlemisel lähtutakse nõukogu direktiivi 83/349/EMÜ artikli 1 lõikes 1 mainitud juhtudest); (1) |
| --- | --- |

d)

Sõltumatu liige ei ole kontrolli omav aktsionär ega esinda teda/neid mingil viisil (kontrolli määratlemisel lähtutakse nõukogu direktiivi 83/349/EMÜ artikli 1 lõikes 1 mainitud juhtudest); (1)

| e) | Sõltumatul liikmel ei tohi olla ega olla olnud viimase aasta jooksul äriühinguga ega tema sidusühinguga olulisi ärisuhteid, olgu see otse või sellise organi partneri, aktsionäri, haldus-, juhtiv- ja järelevalveorgani liikme või vanemtöötajana, kellel on nimetatud suhe. Ärisuhte hulka kuulub kaupade või teenuste (sealhulgas finants-, õigus-, nõuande- või konsultanditeenuste) oluline pakkumine, oluliste klientide hulka kuulumine ja see, kui organisatsioon saab äriühingult või temal kontsernilt olulist toetust. |
| --- | --- |

e)

Sõltumatul liikmel ei tohi olla ega olla olnud viimase aasta jooksul äriühinguga ega tema sidusühinguga olulisi ärisuhteid, olgu see otse või sellise organi partneri, aktsionäri, haldus-, juhtiv- ja järelevalveorgani liikme või vanemtöötajana, kellel on nimetatud suhe. Ärisuhte hulka kuulub kaupade või teenuste (sealhulgas finants-, õigus-, nõuande- või konsultanditeenuste) oluline pakkumine, oluliste klientide hulka kuulumine ja see, kui organisatsioon saab äriühingult või temal kontsernilt olulist toetust.

| f) | Sõltumatu liige ei tohi olla ega olla olnud viimase kolme aasta jooksul äriühingu või tema sidusühingu praeguse ega varasema välisaudiitori partner ega töötaja. |
| --- | --- |

f)

Sõltumatu liige ei tohi olla ega olla olnud viimase kolme aasta jooksul äriühingu või tema sidusühingu praeguse ega varasema välisaudiitori partner ega töötaja.

| g) | Sõltumatu liige ei tohi olla sellise teise äriühingu tegevjuhtkonna ega juhtimisorgani liige, kus keegi tegevjuhtkonna või juhtivorgani liikmetest on haldusorgani tegevülesanneteta liige või haldus- või järelevalveorgani liige, ning tal ei tohi olla muid olulisi sidemeid äriühingu tegevjuhtkonna liikmetega läbi osalemise muudes äriühingutes või organites. |
| --- | --- |

g)

Sõltumatu liige ei tohi olla sellise teise äriühingu tegevjuhtkonna ega juhtimisorgani liige, kus keegi tegevjuhtkonna või juhtivorgani liikmetest on haldusorgani tegevülesanneteta liige või haldus- või järelevalveorgani liige, ning tal ei tohi olla muid olulisi sidemeid äriühingu tegevjuhtkonna liikmetega läbi osalemise muudes äriühingutes või organites.

| h) | Sõltumatu liige ei tohi olla töötanud haldus- või järelevalveorganis haldusorgani tegevülesanneteta liikmena ega haldus- või järelevalveorgani liikmena üle kolme ametiaja (või vastasel korral üle 12 aasta, kui siseriiklikus õiguses sätestatud ametiaeg on väga lühike). |
| --- | --- |

h)

Sõltumatu liige ei tohi olla töötanud haldus- või järelevalveorganis haldusorgani tegevülesanneteta liikmena ega haldus- või järelevalveorgani liikmena üle kolme ametiaja (või vastasel korral üle 12 aasta, kui siseriiklikus õiguses sätestatud ametiaeg on väga lühike).

| i) | Sõltumatu liige ei tohi olla tegevjuhtkonna või juhtivorgani liikme ega punktides a–h osutatud olukorras olevate isikute lähedane perekonnaliige. |
| --- | --- |

i)

Sõltumatu liige ei tohi olla tegevjuhtkonna või juhtivorgani liikme ega punktides a–h osutatud olukorras olevate isikute lähedane perekonnaliige.

| 2. | Sõltumatu liige kohustub: a) jääma igas olukorras oma analüüsis, otsustes ja tegevuses sõltumatuks, b) mitte taotlema ega võtma vastu põhjendamatuid soodustusi, mida võiks pidada tema sõltumatust kahjustavateks, ning c) avaldama selgesõnaliselt oma vastuseisu juhul, kui ta leiab, et haldus- või järelevalveorgani otsus võib äriühingut kahjustada. Kui haldus- või järelevalveorgan on teinud otsuse, mille suhtes sõltumatul haldusorgani tegevülesanneteta liikmel ja haldus- või järelevalveorgani liikmel on tõsiseid reservatsioone, peaks viimane tegema sellest vastavad järeldused. Ametikohast loobumise puhul peaks ta selgitama oma põhjuseid kirjas, mis saadetakse haldus- või järelevalveorganile või kontrollkomisjonile ning vajadusel äriühingu välistele asjaomastele organitele. |
| --- | --- |

2.

Sõltumatu liige kohustub: a) jääma igas olukorras oma analüüsis, otsustes ja tegevuses sõltumatuks, b) mitte taotlema ega võtma vastu põhjendamatuid soodustusi, mida võiks pidada tema sõltumatust kahjustavateks, ning c) avaldama selgesõnaliselt oma vastuseisu juhul, kui ta leiab, et haldus- või järelevalveorgani otsus võib äriühingut kahjustada. Kui haldus- või järelevalveorgan on teinud otsuse, mille suhtes sõltumatul haldusorgani tegevülesanneteta liikmel ja haldus- või järelevalveorgani liikmel on tõsiseid reservatsioone, peaks viimane tegema sellest vastavad järeldused. Ametikohast loobumise puhul peaks ta selgitama oma põhjuseid kirjas, mis saadetakse haldus- või järelevalveorganile või kontrollkomisjonile ning vajadusel äriühingu välistele asjaomastele organitele.

---

(1)  EÜT L 193, 18.7.1983, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2003/51/EÜ (ELT L 178, 17.7.2003, lk 16).

---