# Úřední věstník L 128/21.

| | ISSN 1725-5074 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 128 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Svazek 4821. května 2005 |

ISSN 1725-5074

Úřední věstník

Evropské unie

L 128

České vydání

Právní předpisy

Svazek 4821. května 2005

---

| Obsah | | I   Akty, jejichž zveřejnění je povinné | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Nařízení Rady (ES) č. 768/2005 ze dne 26. dubna 2005, kterým se zřizuje Agentura Společenství pro kontrolu rybolovu a mění nařízení (EHS) č. 2847/93 o zavedení kontrolního režimu pro společnou rybářskou politiku | 1 |
| | | Nařízení Komise (ES) č. 769/2005 ze dne 20. května 2005 o stanovení standardních dovozních hodnot pro určování vstupních cen určitých druhů ovoce a zeleniny | 15 |
| | | Nařízení Komise (ES) č. 770/2005 ze dne 20. května 2005 o dovozních licencích pro produkty z hovězího a telecího masa původem z Botswany, Keni, Madagaskaru, Svazijska, Zimbabwe a Namibie | 17 |
| | * | Nařízení Komise (ES) č. 771/2005 ze dne 20. května 2005, kterým se ukládá prozatímní antidumpingové clo na dovozy některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících z Čínské lidové republiky, Indonésie, Tchaj-wanu, Thajska a Vietnamu | 19 |
| | * | Nařízení Komise (ES) č. 772/2005 ze dne 20. května 2005 o specifikacích pro rozsah charakteristik a stanovení technického formátu pro tvorbu roční statistiky Společenství týkající se oceli za referenční roky 2003–2009 (
  1
  ) | 51 |

Obsah

I   Akty, jejichž zveřejnění je povinné

Strana

*

Nařízení Rady (ES) č. 768/2005 ze dne 26. dubna 2005, kterým se zřizuje Agentura Společenství pro kontrolu rybolovu a mění nařízení (EHS) č. 2847/93 o zavedení kontrolního režimu pro společnou rybářskou politiku

1

Nařízení Komise (ES) č. 769/2005 ze dne 20. května 2005 o stanovení standardních dovozních hodnot pro určování vstupních cen určitých druhů ovoce a zeleniny

15

Nařízení Komise (ES) č. 770/2005 ze dne 20. května 2005 o dovozních licencích pro produkty z hovězího a telecího masa původem z Botswany, Keni, Madagaskaru, Svazijska, Zimbabwe a Namibie

17

*

Nařízení Komise (ES) č. 771/2005 ze dne 20. května 2005, kterým se ukládá prozatímní antidumpingové clo na dovozy některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících z Čínské lidové republiky, Indonésie, Tchaj-wanu, Thajska a Vietnamu

19

*

Nařízení Komise (ES) č. 772/2005 ze dne 20. května 2005 o specifikacích pro rozsah charakteristik a stanovení technického formátu pro tvorbu roční statistiky Společenství týkající se oceli za referenční roky 2003–2009 (
  1
  )

1

51

| | | II   Akty, jejichž zveřejnění není povinné |
| --- | --- | --- |
| | | Komise |
| | * | Rozhodnutí Komise ze dne 2. května 2005 o nezbytných opatřeních, pokud jde o překážku obchodu spočívající v obchodních postupech Brazílie, které ovlivňují obchod s protektorovanými pneumatikami
  (oznámeno pod číslem K(2005) 1302) | 71 |
| | * | Rozhodnutí Komise ze dne 18. května 2005, kterým se mění rozhodnutí 1999/217/ES, pokud jde o seznam látek určených k aromatizaci používaných v potravinách nebo na jejich povrchu
  (oznámeno pod číslem K(2005) 1437)

   (
  1
  ) | 73 |
| | * | Rozhodnutí Komise ze dne 18. května 2005, kterým se po páté mění rozhodnutí 2004/122/ES o některých ochranných opatřeních proti influenze ptáků v Severní Koreji
  (oznámeno pod číslem K(2005) 1451)

   (
  1
  ) | 77 |

II   Akty, jejichž zveřejnění není povinné

Komise

*

Rozhodnutí Komise ze dne 2. května 2005 o nezbytných opatřeních, pokud jde o překážku obchodu spočívající v obchodních postupech Brazílie, které ovlivňují obchod s protektorovanými pneumatikami
  (oznámeno pod číslem K(2005) 1302)

(oznámeno pod číslem K(2005) 1302)

71

*

Rozhodnutí Komise ze dne 18. května 2005, kterým se mění rozhodnutí 1999/217/ES, pokud jde o seznam látek určených k aromatizaci používaných v potravinách nebo na jejich povrchu
  (oznámeno pod číslem K(2005) 1437)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem K(2005) 1437)

1

73

*

Rozhodnutí Komise ze dne 18. května 2005, kterým se po páté mění rozhodnutí 2004/122/ES o některých ochranných opatřeních proti influenze ptáků v Severní Koreji
  (oznámeno pod číslem K(2005) 1451)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem K(2005) 1451)

1

77

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP |

---

(1)   Text s významem pro EHP

1

| CS | Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

I Akty, jejichž zveřejnění je povinné

| 21.5.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 128/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.5.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 128/1

---

NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 768/2005

ze dne 26. dubna 2005,

kterým se zřizuje Agentura Společenství pro kontrolu rybolovu a mění nařízení (EHS) č. 2847/93 o zavedení kontrolního režimu pro společnou rybářskou politiku

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 37 této smlouvy,

s ohledem na návrh Komise,

s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu (1),

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 ze dne 20. prosince 2002 o zachování a udržitelném využívání rybolovných zdrojů v rámci společné rybářské politiky (2) vyžaduje, aby členské státy zajistily účinnou kontrolu, inspekci a vynucování pravidel společné rybářské politiky, a za tímto účelem spolupracovaly spolu navzájem i s třetími zeměmi. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 ze dne 20. prosince 2002 o zachování a udržitelném využívání rybolovných zdrojů v rámci společné rybářské politiky (2) vyžaduje, aby členské státy zajistily účinnou kontrolu, inspekci a vynucování pravidel společné rybářské politiky, a za tímto účelem spolupracovaly spolu navzájem i s třetími zeměmi.

| (2) | Pro splnění těchto závazků je nezbytné, aby členské státy koordinovaly svou kontrolní a inspekční činnost v rámci svých území na souši, ve vodách Společenství a v mezinárodních vodách v souladu s mezinárodním právem a zejména závazky Společenství v rámci regionálních rybolovných organizací a po dohodě se třetími zeměmi. |
| --- | --- |

(2)

Pro splnění těchto závazků je nezbytné, aby členské státy koordinovaly svou kontrolní a inspekční činnost v rámci svých území na souši, ve vodách Společenství a v mezinárodních vodách v souladu s mezinárodním právem a zejména závazky Společenství v rámci regionálních rybolovných organizací a po dohodě se třetími zeměmi.

| (3) | Žádný kontrolní režim nemůže být z hlediska nákladů účinný, aniž by stanovil inspekce na souši. Proto by se plány společného využívání měly vztahovat na území na souši. |
| --- | --- |

(3)

Žádný kontrolní režim nemůže být z hlediska nákladů účinný, aniž by stanovil inspekce na souši. Proto by se plány společného využívání měly vztahovat na území na souši.

| (4) | Taková spolupráce prostřednictvím operační koordinace kontrolní a inspekční činnosti by měla přispět k udržitelnému využívání živých vodních zdrojů a k zajištění rovných pravidel pro odvětví rybolovu, které tyto zdroje využívá, čímž se omezí narušování hospodářské soutěže. |
| --- | --- |

(4)

Taková spolupráce prostřednictvím operační koordinace kontrolní a inspekční činnosti by měla přispět k udržitelnému využívání živých vodních zdrojů a k zajištění rovných pravidel pro odvětví rybolovu, které tyto zdroje využívá, čímž se omezí narušování hospodářské soutěže.

| (5) | Účinná kontrola a inspekce rybolovu se považuje za nezbytnou pro boj s nedovoleným, neohlašovaným a neregulovaným rybolovem. |
| --- | --- |

(5)

Účinná kontrola a inspekce rybolovu se považuje za nezbytnou pro boj s nedovoleným, neohlašovaným a neregulovaným rybolovem.

| (6) | Aniž je dotčena odpovědnost členských států vyplývající z nařízení (ES) č. 2371/2002, je třeba technického a správního subjektu Společenství, k organizování spolupráce a koordinace mezi členskými státy týkající se kontroly a inspekce v oblastech rybolovu. |
| --- | --- |

(6)

Aniž je dotčena odpovědnost členských států vyplývající z nařízení (ES) č. 2371/2002, je třeba technického a správního subjektu Společenství, k organizování spolupráce a koordinace mezi členskými státy týkající se kontroly a inspekce v oblastech rybolovu.

| (7) | Za tímto účelem je v rámci stávající institucionální struktury Společenství a s ohledem na rozdělení pravomocí mezi Komisi a členské státy vhodné zřídit Agenturu Společenství pro kontrolu rybolovu (dále jen „agentura“). |
| --- | --- |

(7)

Za tímto účelem je v rámci stávající institucionální struktury Společenství a s ohledem na rozdělení pravomocí mezi Komisi a členské státy vhodné zřídit Agenturu Společenství pro kontrolu rybolovu (dále jen „agentura“).

| (8) | Pro splnění účelu, pro nějž je agentura zřízena, je třeba stanovit její úkoly. |
| --- | --- |

(8)

Pro splnění účelu, pro nějž je agentura zřízena, je třeba stanovit její úkoly.

| (9) | Pro agenturu je především nezbytné, aby byla na žádost Komise schopna pomáhat Společenství a členským státům ve vztazích se třetími zeměmi anebo s regionálními rybolovnými organizacemi a spolupracovat s jejich příslušnými orgány v rámci mezinárodních závazků Společenství. |
| --- | --- |

(9)

Pro agenturu je především nezbytné, aby byla na žádost Komise schopna pomáhat Společenství a členským státům ve vztazích se třetími zeměmi anebo s regionálními rybolovnými organizacemi a spolupracovat s jejich příslušnými orgány v rámci mezinárodních závazků Společenství.

| (10) | Dále je třeba usilovat o účinné uplatňování inspekčních postupů společenství. Agentura by se mohla časem stát referenčním zdrojem pro vědeckou a technickou pomoc při kontrole a inspekci rybolovu. |
| --- | --- |

(10)

Dále je třeba usilovat o účinné uplatňování inspekčních postupů společenství. Agentura by se mohla časem stát referenčním zdrojem pro vědeckou a technickou pomoc při kontrole a inspekci rybolovu.

| (11) | Pro splnění cílů společné rybářské politiky, jež zajistí udržitelné využívání živých vodních zdrojů v rámci udržitelného rozvoje, Rada přijme opatření týkající se zachování, řízení a využívání živých vodních zdrojů. |
| --- | --- |

(11)

Pro splnění cílů společné rybářské politiky, jež zajistí udržitelné využívání živých vodních zdrojů v rámci udržitelného rozvoje, Rada přijme opatření týkající se zachování, řízení a využívání živých vodních zdrojů.

| (12) | Členské státy musí pro zajištění řádného vynucení těchto opatření nasadit odpovídající kontrolní a donucovací prostředky. Aby byla tato kontrola a vynucování účinnější a účelnější, je vhodné, aby Komise v souladu s postupem stanoveným v čl. 30 odst. 2 nařízení (ES) č. 2371/2002 a po dohodě s dotčenými členskými státy přijala konkrétní kontrolní a inspekční programy. Nařízení Rady (EHS) č. 2847/93 ze dne 12. října 1993 o zavedení kontrolního režimu pro společnou rybářskou politiku (3) by mělo být odpovídajícím způsobem změněno. |
| --- | --- |

(12)

Členské státy musí pro zajištění řádného vynucení těchto opatření nasadit odpovídající kontrolní a donucovací prostředky. Aby byla tato kontrola a vynucování účinnější a účelnější, je vhodné, aby Komise v souladu s postupem stanoveným v čl. 30 odst. 2 nařízení (ES) č. 2371/2002 a po dohodě s dotčenými členskými státy přijala konkrétní kontrolní a inspekční programy. Nařízení Rady (EHS) č. 2847/93 ze dne 12. října 1993 o zavedení kontrolního režimu pro společnou rybářskou politiku (3) by mělo být odpovídajícím způsobem změněno.

| (13) | Koordinace prováděná agenturou při operační spolupráci mezi členskými státy by měla probíhat na základě plánů společného nasazení, podle nichž se organizuje využívání dostupných kontrolních a inspekčních prostředků dotčených členských států, aby došlo k provádění kontrolních a inspekčních programů. Kontrolní a inspekční činnosti členských států v oblasti rybolovu by měly být prováděny v souladu se společnými kritérii, prioritami, měřítky a kontrolními a inspekčními postupy na základě těchto programů. |
| --- | --- |

(13)

Koordinace prováděná agenturou při operační spolupráci mezi členskými státy by měla probíhat na základě plánů společného nasazení, podle nichž se organizuje využívání dostupných kontrolních a inspekčních prostředků dotčených členských států, aby došlo k provádění kontrolních a inspekčních programů. Kontrolní a inspekční činnosti členských států v oblasti rybolovu by měly být prováděny v souladu se společnými kritérii, prioritami, měřítky a kontrolními a inspekčními postupy na základě těchto programů.

| (14) | Přijetí kontrolního a inspekčního programu zavazuje členské státy k účinnému poskytnutí zdrojů nezbytných k provádění programu. Je nezbytné, aby členské státy agentuře neprodleně sdělily, jakými kontrolními a inspekčními prostředky hodlají takový program provést. Z plánů společného nasazení nesmí vznikat žádné další závazky v oblasti kontroly, inspekce a vynucování nebo ohledně poskytování zdrojů v této souvislosti nezbytných. |
| --- | --- |

(14)

Přijetí kontrolního a inspekčního programu zavazuje členské státy k účinnému poskytnutí zdrojů nezbytných k provádění programu. Je nezbytné, aby členské státy agentuře neprodleně sdělily, jakými kontrolními a inspekčními prostředky hodlají takový program provést. Z plánů společného nasazení nesmí vznikat žádné další závazky v oblasti kontroly, inspekce a vynucování nebo ohledně poskytování zdrojů v této souvislosti nezbytných.

| (15) | Agentura by měla plán společného nasazení připravit pouze v případě, že jej předpokládá pracovní program. |
| --- | --- |

(15)

Agentura by měla plán společného nasazení připravit pouze v případě, že jej předpokládá pracovní program.

| (16) | Pracovní program by měl být přijat správní radou, čímž se na základě informací poskytnutých členskými státy zajistí dosažení dostatečné shody, a to i ohledně sladění úkolů agentury předpokládaných v pracovním programu a ohledně zdrojů jí dostupných. |
| --- | --- |

(16)

Pracovní program by měl být přijat správní radou, čímž se na základě informací poskytnutých členskými státy zajistí dosažení dostatečné shody, a to i ohledně sladění úkolů agentury předpokládaných v pracovním programu a ohledně zdrojů jí dostupných.

| (17) | Výkonný ředitel by měl mít jako svůj hlavní úkol zajistit, po konzultaci se členy rady a členskými státy, že jsou každý rok pro cíle pracovního programu agentuře dány k dispozici dostatečné zdroje pro splnění pracovního programu. |
| --- | --- |

(17)

Výkonný ředitel by měl mít jako svůj hlavní úkol zajistit, po konzultaci se členy rady a členskými státy, že jsou každý rok pro cíle pracovního programu agentuře dány k dispozici dostatečné zdroje pro splnění pracovního programu.

| (18) | Výkonný ředitel by měl zejména navrhnout přesné plány nasazení s použitím zdrojů oznámených členskými státy pro splnění každého kontrolního a inspekčního programu a při zohlednění pravidel a cílů stanovených konkrétním kontrolním a inspekčním programem, z něhož plán společného nasazení vychází, jakož i jiných důležitých pravidel, jako jsou pravidla týkající se inspektorů Společenství. |
| --- | --- |

(18)

Výkonný ředitel by měl zejména navrhnout přesné plány nasazení s použitím zdrojů oznámených členskými státy pro splnění každého kontrolního a inspekčního programu a při zohlednění pravidel a cílů stanovených konkrétním kontrolním a inspekčním programem, z něhož plán společného nasazení vychází, jakož i jiných důležitých pravidel, jako jsou pravidla týkající se inspektorů Společenství.

| (19) | V této souvislosti je nezbytné, aby výkonný ředitel vytvořil časový plán, který poskytuje členským státům dostatek času na sdělení připomínek vycházejících z jejich operativních odborných znalostí při dodržení pracovního plánu agentury a lhůt stanovených v tomto nařízení. Je nezbytné, aby výkonný ředitel zohledňoval zájmy členských států, jichž se dané oblasti rybolovu zahrnuté do jednotlivých plánů týkají. Pro zajištění účinné a včasné koordinace společných kontrolních a inspekčních činností je nezbytné upravit postup, který umožní učinit rozhodnutí o přijetí plánů v případě, že dotčené členské státy nemohou dosáhnout dohody. |
| --- | --- |

(19)

V této souvislosti je nezbytné, aby výkonný ředitel vytvořil časový plán, který poskytuje členským státům dostatek času na sdělení připomínek vycházejících z jejich operativních odborných znalostí při dodržení pracovního plánu agentury a lhůt stanovených v tomto nařízení. Je nezbytné, aby výkonný ředitel zohledňoval zájmy členských států, jichž se dané oblasti rybolovu zahrnuté do jednotlivých plánů týkají. Pro zajištění účinné a včasné koordinace společných kontrolních a inspekčních činností je nezbytné upravit postup, který umožní učinit rozhodnutí o přijetí plánů v případě, že dotčené členské státy nemohou dosáhnout dohody.

| (20) | Postup pro navržení a přijetí plánu společného nasazení mimo vody Společenství musí být podobný jako postup týkající se vod Společenství. Základem takových plánů společného využívání musí být mezinárodní kontrolní a inspekční program, kterým se plní mezinárodní závazky týkající se kontroly a inspekce, které jsou pro Společenství závazné. |
| --- | --- |

(20)

Postup pro navržení a přijetí plánu společného nasazení mimo vody Společenství musí být podobný jako postup týkající se vod Společenství. Základem takových plánů společného využívání musí být mezinárodní kontrolní a inspekční program, kterým se plní mezinárodní závazky týkající se kontroly a inspekce, které jsou pro Společenství závazné.

| (21) | Pro plnění plánů společného využívání by měly dotčené členské státy shromažďovat a využívat kontrolní a inspekční prostředky, jež pro takové plány určily. Agentura by měla posoudit, zda jsou dostupné kontrolní a inspekční prostředky dostatečné, a v případě potřeby informovat dotčené členské státy a Komisi o nedostatečnosti dostupných prostředků pro provedení úkolů podle příslušného kontrolního a inspekčního programu. |
| --- | --- |

(21)

Pro plnění plánů společného využívání by měly dotčené členské státy shromažďovat a využívat kontrolní a inspekční prostředky, jež pro takové plány určily. Agentura by měla posoudit, zda jsou dostupné kontrolní a inspekční prostředky dostatečné, a v případě potřeby informovat dotčené členské státy a Komisi o nedostatečnosti dostupných prostředků pro provedení úkolů podle příslušného kontrolního a inspekčního programu.

| (22) | Zatímco členské státy by měly plnit své závazky týkající se inspekce a kontroly, zejména v rámci stanoveného kontrolního a inspekčního programu přijatého podle nařízení (ES) č. 2371/2002, agentura by neměla mít pravomoc prostřednictvím plánů společného nasazení ukládat další povinnosti nebo členským státům udělovat sankce. |
| --- | --- |

(22)

Zatímco členské státy by měly plnit své závazky týkající se inspekce a kontroly, zejména v rámci stanoveného kontrolního a inspekčního programu přijatého podle nařízení (ES) č. 2371/2002, agentura by neměla mít pravomoc prostřednictvím plánů společného nasazení ukládat další povinnosti nebo členským státům udělovat sankce.

| (23) | Agentura by měla pravidelně přezkoumávat účinnost plánů společného nasazení. |
| --- | --- |

(23)

Agentura by měla pravidelně přezkoumávat účinnost plánů společného nasazení.

| (24) | Je vhodné upravit možnost přijmout zvláštní prováděcí pravidla pro přijetí a schválení plánů společného nasazení. Využití této možnosti může být užitečné, jakmile agentura zahájí svou činnost a podle názoru výkonného ředitele musí být tato pravidla stanovena v právu Společenství. |
| --- | --- |

(24)

Je vhodné upravit možnost přijmout zvláštní prováděcí pravidla pro přijetí a schválení plánů společného nasazení. Využití této možnosti může být užitečné, jakmile agentura zahájí svou činnost a podle názoru výkonného ředitele musí být tato pravidla stanovena v právu Společenství.

| (25) | Agentura by měla být oprávněna na požádání poskytnout smluvní služby týkající se kontrolních a inspekčních prostředků pro účely jejich společného využívání dotčenými členskými státy. |
| --- | --- |

(25)

Agentura by měla být oprávněna na požádání poskytnout smluvní služby týkající se kontrolních a inspekčních prostředků pro účely jejich společného využívání dotčenými členskými státy.

| (26) | Pro účely plnění úkolů agentury by si Komise, členské státy a agentura měly vyměňovat odpovídající informace o kontrole a inspekci prostřednictvím informační sítě. |
| --- | --- |

(26)

Pro účely plnění úkolů agentury by si Komise, členské státy a agentura měly vyměňovat odpovídající informace o kontrole a inspekci prostřednictvím informační sítě.

| (27) | Právní postavení a struktura agentury by měly odpovídat objektivní povaze výsledků, jichž má dosahovat, a měly by jí umožnit plnit úkoly v těsné spolupráci s členskými státy a s Komisí. Proto by agentuře měla být udělena právní, finanční a správní samostatnost při současném zachování těsných vazeb s orgány Společenství a se členskými státy. Za tímto účelem je nezbytné a vhodné, aby agentura byla subjektem Společenství majícím právní subjektivitu a vykonávající pravomoci, které jí svěřuje toto nařízení. |
| --- | --- |

(27)

Právní postavení a struktura agentury by měly odpovídat objektivní povaze výsledků, jichž má dosahovat, a měly by jí umožnit plnit úkoly v těsné spolupráci s členskými státy a s Komisí. Proto by agentuře měla být udělena právní, finanční a správní samostatnost při současném zachování těsných vazeb s orgány Společenství a se členskými státy. Za tímto účelem je nezbytné a vhodné, aby agentura byla subjektem Společenství majícím právní subjektivitu a vykonávající pravomoci, které jí svěřuje toto nařízení.

| (28) | Pokud jde o smluvní odpovědnost agentury, která se řídí právem použitelným na smlouvy uzavřené agenturou, Soudní dvůr by měl mít soudní pravomoc rozhodovat na základě jakékoliv rozhodčí doložky v těchto smlouvách. Soudní dvůr by měl mít rovněž soudní pravomoc ve sporech týkajících se náhrady škod vzniklých na základě mimosmluvní odpovědnosti agentury v souladu s obecnými zásadami společnými právním řádům členských států. |
| --- | --- |

(28)

Pokud jde o smluvní odpovědnost agentury, která se řídí právem použitelným na smlouvy uzavřené agenturou, Soudní dvůr by měl mít soudní pravomoc rozhodovat na základě jakékoliv rozhodčí doložky v těchto smlouvách. Soudní dvůr by měl mít rovněž soudní pravomoc ve sporech týkajících se náhrady škod vzniklých na základě mimosmluvní odpovědnosti agentury v souladu s obecnými zásadami společnými právním řádům členských států.

| (29) | Komise a členské státy by měly být zastoupeny ve správní radě pověřené zajišťováním řádného a účinného fungování agentury. |
| --- | --- |

(29)

Komise a členské státy by měly být zastoupeny ve správní radě pověřené zajišťováním řádného a účinného fungování agentury.

| (30) | Pro poskytování poradenství výkonnému řediteli a pro zajištění těsné spolupráce se zúčastněnými stranami by měl být zřízen poradní výbor. |
| --- | --- |

(30)

Pro poskytování poradenství výkonnému řediteli a pro zajištění těsné spolupráce se zúčastněnými stranami by měl být zřízen poradní výbor.

| (31) | Vzhledem ke skutečnosti, že má agentura plnit závazky Společenství a na požádání Komise spolupracovat se třetími zeměmi a regionálními rybolovnými organizacemi v rámci mezinárodních závazků Společenství, je vhodné, aby byl předseda správní rady volen ze zástupců Komise. |
| --- | --- |

(31)

Vzhledem ke skutečnosti, že má agentura plnit závazky Společenství a na požádání Komise spolupracovat se třetími zeměmi a regionálními rybolovnými organizacemi v rámci mezinárodních závazků Společenství, je vhodné, aby byl předseda správní rady volen ze zástupců Komise.

| (32) | Způsob hlasování ve správní radě by měl zohledňovat zájmy členských států a Komise na účinném fungování agentury. |
| --- | --- |

(32)

Způsob hlasování ve správní radě by měl zohledňovat zájmy členských států a Komise na účinném fungování agentury.

| (33) | Je vhodné upravit účast zástupce poradního výboru na jednáních správní rady bez hlasovacího práva. |
| --- | --- |

(33)

Je vhodné upravit účast zástupce poradního výboru na jednáních správní rady bez hlasovacího práva.

| (34) | Je nutné upravit jmenování a odvolání výkonného ředitele agentury a pravidla výkonu jeho funkce. |
| --- | --- |

(34)

Je nutné upravit jmenování a odvolání výkonného ředitele agentury a pravidla výkonu jeho funkce.

| (35) | Za účelem průhledného fungování agentury by se na ni mělo bez omezení vztahovat nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 ze dne 30. května 2001 o přístupu veřejnosti k dokumentům Evropského parlamentu, Rady a Komise (4). |
| --- | --- |

(35)

Za účelem průhledného fungování agentury by se na ni mělo bez omezení vztahovat nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 ze dne 30. května 2001 o přístupu veřejnosti k dokumentům Evropského parlamentu, Rady a Komise (4).

| (36) | V zájmu ochrany soukromí fyzických osob by se na toto nařízení mělo vztahovat nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství a o volném pohybu těchto údajů (5). |
| --- | --- |

(36)

V zájmu ochrany soukromí fyzických osob by se na toto nařízení mělo vztahovat nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství a o volném pohybu těchto údajů (5).

| (37) | Pro zajištění funkční samostatnosti a nezávislosti agentury by jí měl být udělen samostatný rozpočet, jehož příjmy by pocházely z příspěvku Společenství a z plateb za smluvní služby poskytované agenturou. Pokud jde o příspěvek Společenství a další dotace ze souhrnného rozpočtu Evropské unie, by se na tento rozpočet měl vztahovat rozpočtový proces Společenství. Audit účetnictví by měl provádět Účetní dvůr. |
| --- | --- |

(37)

Pro zajištění funkční samostatnosti a nezávislosti agentury by jí měl být udělen samostatný rozpočet, jehož příjmy by pocházely z příspěvku Společenství a z plateb za smluvní služby poskytované agenturou. Pokud jde o příspěvek Společenství a další dotace ze souhrnného rozpočtu Evropské unie, by se na tento rozpočet měl vztahovat rozpočtový proces Společenství. Audit účetnictví by měl provádět Účetní dvůr.

| (38) | Pro boj proti podvodům, korupci a dalším protiprávním činnostem by se na agenturu, která by měla přistoupit k interinstitucionální dohodě ze dne 25. května 1999 mezi Evropským parlamentem, Radou Evropské unie a Komisí Evropských společenství o vnitřním vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) (6), mělo bez omezení vztahovat nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) 1073/1999 ze dne 25. května 1999 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) (7). |
| --- | --- |

(38)

Pro boj proti podvodům, korupci a dalším protiprávním činnostem by se na agenturu, která by měla přistoupit k interinstitucionální dohodě ze dne 25. května 1999 mezi Evropským parlamentem, Radou Evropské unie a Komisí Evropských společenství o vnitřním vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) (6), mělo bez omezení vztahovat nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) 1073/1999 ze dne 25. května 1999 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) (7).

| (39) | Opatření nezbytná k provedení tohoto nařízení by měla být přijata v souladu s rozhodnutím Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi (8), |
| --- | --- |

(39)

Opatření nezbytná k provedení tohoto nařízení by měla být přijata v souladu s rozhodnutím Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi (8),

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

KAPITOLA I

CÍL, OBLAST PŮSOBNOSTI A DEFINICE

Článek 1

Cíl

Tímto nařízením se zřizuje Agentura Společenství pro kontrolu rybolovu (dále jen „agentura“), jejímž cílem je organizovat operační koordinaci kontrolních a inspekčních činností členských států v oblasti rybolovu a napomáhat jim ve spolupráci, aby byla dodržována pravidla společné rybářské politiky a aby se tak zajistilo jejich účinné a jednotné uplatňování.

Článek 2

Definice

Pro účely tohoto nařízení se rozumí:

| a) | „kontrolou a inspekcí“ veškerá opatření přijatá členskými státy, zejména podle článků 23, 24 a 28 nařízení (ES) č. 2371/2002, za účelem kontroly a inspekce rybolovných činností v oblasti působnosti společné rybářské politiky, včetně činností dohledu a sledování, jako jsou systémy satelitního sledování plavidel a služba pozorovatelů; |
| --- | --- |

a)

„kontrolou a inspekcí“ veškerá opatření přijatá členskými státy, zejména podle článků 23, 24 a 28 nařízení (ES) č. 2371/2002, za účelem kontroly a inspekce rybolovných činností v oblasti působnosti společné rybářské politiky, včetně činností dohledu a sledování, jako jsou systémy satelitního sledování plavidel a služba pozorovatelů;

| b) | „kontrolními a inspekčními prostředky“ plavidla, letadla, vozidla a další materiální zdroje pro dohled, jakož i inspektoři, pozorovatelé a další lidské zdroje používané členskými státy ke kontrole a inspekci; |
| --- | --- |

b)

„kontrolními a inspekčními prostředky“ plavidla, letadla, vozidla a další materiální zdroje pro dohled, jakož i inspektoři, pozorovatelé a další lidské zdroje používané členskými státy ke kontrole a inspekci;

| c) | „plánem společného nasazení“ plán, kterým se stanoví operační režimy pro nasazování dostupných kontrolních a inspekčních prostředků; |
| --- | --- |

c)

„plánem společného nasazení“ plán, kterým se stanoví operační režimy pro nasazování dostupných kontrolních a inspekčních prostředků;

| d) | „mezinárodním kontrolním a inspekčním programem“ program, který stanoví cíle, obecné priority a postupy pro kontrolní a inspekční činnosti za účelem plnění mezinárodních kontrolních a inspekčních závazků Společenství; |
| --- | --- |

d)

„mezinárodním kontrolním a inspekčním programem“ program, který stanoví cíle, obecné priority a postupy pro kontrolní a inspekční činnosti za účelem plnění mezinárodních kontrolních a inspekčních závazků Společenství;

| e) | „stanoveným kontrolním a inspekčním programem“ program, který stanoví cíle, společné priority a postupy pro kontrolní a inspekční činnosti, zavedené v souladu s článkem 34c nařízení (EHS) č. 2847/93; |
| --- | --- |

e)

„stanoveným kontrolním a inspekčním programem“ program, který stanoví cíle, společné priority a postupy pro kontrolní a inspekční činnosti, zavedené v souladu s článkem 34c nařízení (EHS) č. 2847/93;

| f) | „rybolovem“ rybolovné činnosti zaměřené na určité populace podle definice Rady, zejména podle článků 5 a 6 nařízení (ES) č. 2371/2002; |
| --- | --- |

f)

„rybolovem“ rybolovné činnosti zaměřené na určité populace podle definice Rady, zejména podle článků 5 a 6 nařízení (ES) č. 2371/2002;

| g) | „inspektory Společenství“ inspektoři zařazení na seznam uvedený v čl. 28 odst. 4 nařízení (ES) č. 2371/2002. |
| --- | --- |

g)

„inspektory Společenství“ inspektoři zařazení na seznam uvedený v čl. 28 odst. 4 nařízení (ES) č. 2371/2002.

KAPITOLA II

POSLÁNÍ A ÚKOLY AGENTURY

Článek 3

Poslání

Posláním agentury je:

| a) | koordinovat kontrolní a inspekční činnost členských států týkající se kontrolních a inspekčních závazků Společenství; |
| --- | --- |

a)

koordinovat kontrolní a inspekční činnost členských států týkající se kontrolních a inspekčních závazků Společenství;

| b) | koordinovat nasazení vnitrostátních kontrolních a inspekčních prostředků vyčleněných dotčenými členskými státy v souladu s tímto nařízením; |
| --- | --- |

b)

koordinovat nasazení vnitrostátních kontrolních a inspekčních prostředků vyčleněných dotčenými členskými státy v souladu s tímto nařízením;

| c) | napomáhat členským státům při podávání Komisi a třetím stranám informací o rybolovných činnostech a o kontrolních a inspekčních činnostech; |
| --- | --- |

c)

napomáhat členským státům při podávání Komisi a třetím stranám informací o rybolovných činnostech a o kontrolních a inspekčních činnostech;

| d) | v rámci svých pravomocí napomáhat členským státům při plnění jejich úkolů a závazků podle pravidel společné rybářské politiky; |
| --- | --- |

d)

v rámci svých pravomocí napomáhat členským státům při plnění jejich úkolů a závazků podle pravidel společné rybářské politiky;

| e) | napomáhat členským státům a Komisi při harmonizaci uplatňování společné rybářské politiky v celém Společenství; |
| --- | --- |

e)

napomáhat členským státům a Komisi při harmonizaci uplatňování společné rybářské politiky v celém Společenství;

| f) | přispívat k práci členských států a Komise při výzkumu a vývoji kontrolních a inspekčních metod; |
| --- | --- |

f)

přispívat k práci členských států a Komise při výzkumu a vývoji kontrolních a inspekčních metod;

| g) | přispívat ke koordinaci odborné přípravy inspektorů a k výměně zkušeností mezi členskými státy; |
| --- | --- |

g)

přispívat ke koordinaci odborné přípravy inspektorů a k výměně zkušeností mezi členskými státy;

| h) | koordinovat operace v boji proti nedovolenému, neohlašovanému a neregulovanému rybolovu v souladu s pravidly Společenství. |
| --- | --- |

h)

koordinovat operace v boji proti nedovolenému, neohlašovanému a neregulovanému rybolovu v souladu s pravidly Společenství.

Článek 4

Úkoly týkající se mezinárodních závazků Společenství ohledně kontroly a inspekce

1.   Agentura na žádost Komise:

| a) | napomáhá Společenství a jeho členským státům v jejich vztazích se třetími zeměmi a s mezinárodními regionálními rybolovnými organizacemi, jichž je Společenství členem; |
| --- | --- |

a)

napomáhá Společenství a jeho členským státům v jejich vztazích se třetími zeměmi a s mezinárodními regionálními rybolovnými organizacemi, jichž je Společenství členem;

| b) | spolupracuje s příslušnými orgány mezinárodních regionálních rybolovných organizací ohledně kontrolních a inspekčních závazků Společenství v rámci pracovních režimů dohodnutých s těmito subjekty. |
| --- | --- |

b)

spolupracuje s příslušnými orgány mezinárodních regionálních rybolovných organizací ohledně kontrolních a inspekčních závazků Společenství v rámci pracovních režimů dohodnutých s těmito subjekty.

2.   Agentura může na žádost Komise spolupracovat s příslušnými orgány třetích zemí v záležitostech týkajících se kontroly a inspekce v rámci dohod uzavřených mezi Společenstvím a těmito zeměmi.

3.   Agentura může v rámci svých pravomocí provádět jménem členských států úkoly stanovené v mezinárodních dohodách o rybolovu, jichž je Společenství smluvní stranou.

Článek 5

Úkoly týkající se operační koordinace

1.   Operační koordinace agentury zahrnuje inspekci a kontrolu rybolovných činností, včetně dovozu, přepravy a vykládky produktů rybolovu, a to až do okamžiku, kdy tyto produkty po vykládce obdrží první kupující.

2.   Pro účely operační koordinace zavede agentura plány společného nasazení a v souladu s kapitolou III zorganizuje operační koordinaci kontroly a inspekce prováděnou členskými státy.

Článek 6

Poskytování smluvních služeb členským státům

Agentura může v souvislosti se závazky členských států ohledně rybolovu ve vodách Společenství anebo v mezinárodních vodách poskytovat členským státům na požádání smluvní služby týkající se kontroly a inspekce, včetně najímání, provozování a personálního obsazení kontrolních a inspekčních základen a poskytování pozorovatelů pro společné operace dotčených členských států.

Článek 7

Pomoc členským státům

Jako pomoc členským státům pro lepší plnění jejich závazků v rámci pravidel společné rybářské politiky agentura zejména:

| a) | zavádí a rozvíjí hlavní osnovy pro odbornou přípravu instruktorů pro inspektory v oblasti rybolovu ze členských států a těmto inspektorům a dalším pracovníkům účastnícím se sledování, kontroly a inspekce poskytuje další kurzy a semináře odborné přípravy; |
| --- | --- |

a)

zavádí a rozvíjí hlavní osnovy pro odbornou přípravu instruktorů pro inspektory v oblasti rybolovu ze členských států a těmto inspektorům a dalším pracovníkům účastnícím se sledování, kontroly a inspekce poskytuje další kurzy a semináře odborné přípravy;

| b) | na požádání členských států provádí společné pořizování zboží a služeb pro kontrolní a inspekční činnosti členských států a pro přípravu a koordinaci společných pilotních projektů členskými státy; |
| --- | --- |

b)

na požádání členských států provádí společné pořizování zboží a služeb pro kontrolní a inspekční činnosti členských států a pro přípravu a koordinaci společných pilotních projektů členskými státy;

| c) | vypracuje společné operační postupy týkající se společných kontrolních a inspekčních činností prováděných dvěma nebo více členskými státy; |
| --- | --- |

c)

vypracuje společné operační postupy týkající se společných kontrolních a inspekčních činností prováděných dvěma nebo více členskými státy;

| d) | vypracuje kritéria pro výměnu kontrolních a inspekčních prostředků mezi členskými státy a mezi členskými státy a třetími zeměmi a kritéria pro poskytování takových prostředků členskými státy. |
| --- | --- |

d)

vypracuje kritéria pro výměnu kontrolních a inspekčních prostředků mezi členskými státy a mezi členskými státy a třetími zeměmi a kritéria pro poskytování takových prostředků členskými státy.

KAPITOLA III

OPERAČNÍ KOORDINACE

Článek 8

Plnění závazků Společenství týkajících se kontroly a inspekce

Na požádání Komise koordinuje agentura kontrolní a inspekční činnosti členských států na základě mezinárodních kontrolních a inspekčních programů, a to zaváděním plánů společného nasazení.

Článek 9

Provádění stanovených kontrolních a inspekčních programů

Agentura koordinuje provádění stanovených kontrolních a inspekčních programů vytvořených v souladu s článkem 34c nařízení (EHS) č. 2847/93, a to prostřednictvím plánů společného nasazení.

Článek 10

Obsah plánů společného nasazení

Každý plán společného nasazení:

| a) | splňuje požadavky příslušného kontrolního a inspekčního programu; |
| --- | --- |

a)

splňuje požadavky příslušného kontrolního a inspekčního programu;

| b) | uplatňuje kritéria, měřítka, priority a společné inspekční postupy stanovené Komisí v kontrolních a inspekčních programech; |
| --- | --- |

b)

uplatňuje kritéria, měřítka, priority a společné inspekční postupy stanovené Komisí v kontrolních a inspekčních programech;

| c) | usiluje o přizpůsobení stávajících vnitrostátních prostředků kontroly a inspekce oznámených podle čl. 11 odst. 2 potřebám a o zorganizování jejich nasazení; |
| --- | --- |

c)

usiluje o přizpůsobení stávajících vnitrostátních prostředků kontroly a inspekce oznámených podle čl. 11 odst. 2 potřebám a o zorganizování jejich nasazení;

| d) | organizuje využívání lidských a materiálních zdrojů podle období a oblastí, v nichž mají být tyto zdroje nasazeny, včetně práce týmů inspektorů Společenství z více než jednoho členského státu; |
| --- | --- |

d)

organizuje využívání lidských a materiálních zdrojů podle období a oblastí, v nichž mají být tyto zdroje nasazeny, včetně práce týmů inspektorů Společenství z více než jednoho členského státu;

| e) | zohledňuje stávající závazky dotčených členských států týkající se jiných plánů společného nasazení, jakož i další zvláštní regionální a místní omezení; |
| --- | --- |

e)

zohledňuje stávající závazky dotčených členských států týkající se jiných plánů společného nasazení, jakož i další zvláštní regionální a místní omezení;

| f) | stanovuje podmínky, za nichž mohou kontrolní a inspekční prostředky členského státu vstoupit do výsostných vod v jurisdikci jiného členského státu. |
| --- | --- |

f)

stanovuje podmínky, za nichž mohou kontrolní a inspekční prostředky členského státu vstoupit do výsostných vod v jurisdikci jiného členského státu.

Článek 11

Oznámení o kontrolních a inspekčních prostředcích

1.   Členské státy oznámí agentuře každý rok do 15. října kontrolní a inspekční prostředky, které má v následujícím roce k dispozici pro účely kontroly a inspekce.

2.   Každý členský stát oznámí agentuře prostředky, kterými má v úmyslu provádět mezinárodní kontrolní a inspekční program nebo stanovený kontrolní a inspekční program, jež se ho týká, a to nejpozději do jednoho měsíce od oznámení členským státům rozhodnutí takový program zavést.

Článek 12

Postup přijetí plánů společného nasazení

1.   Na základě oznámení stanovených v čl. 11 odst. 2 a do tří měsíců od obdržení těchto oznámení vytvoří výkonný ředitel agentury po konzultaci s dotčenými členskými státy návrh plánu společného nasazení.

2.   Návrh plánu společného nasazení určí na základě zájmů členských států, jichž se příslušná oblast rybolovu týká, prostředky kontroly a inspekce, které by bylo možno vyčlenit za účelem provádění kontrolního a inspekčního programu, k němuž se plán vztahuje.

Zájem členského státu v dané oblasti rybolovu se vyhodnocuje podle těchto kritérií, jejichž poměrná důležitost závisí na zvláštní povaze každého plánu:

| a) | případný poměrný rozsah jeho výsostných vod nebo vod v jeho jurisdikci, na které se vztahuje plán společného nasazení; |
| --- | --- |

a)

případný poměrný rozsah jeho výsostných vod nebo vod v jeho jurisdikci, na které se vztahuje plán společného nasazení;

| b) | množství ryb vyložených na jeho území během stanoveného referenčního období v poměru k celkovému množství vykládek v oblasti rybolovu, na kterou se vztahuje plán společného nasazení; |
| --- | --- |

b)

množství ryb vyložených na jeho území během stanoveného referenčního období v poměru k celkovému množství vykládek v oblasti rybolovu, na kterou se vztahuje plán společného nasazení;

| c) | poměrný počet rybářských plavidel Společenství plujících pod vlajkou Společenství (podle výkonu motoru a hrubé prostornosti), která se účastní rybolovu v dané oblasti rybolovu, na nějž se vztahuje plán společného nasazení, ve vztahu k celkovému počtu plavidel, která v této oblasti rybolovu působí; |
| --- | --- |

c)

poměrný počet rybářských plavidel Společenství plujících pod vlajkou Společenství (podle výkonu motoru a hrubé prostornosti), která se účastní rybolovu v dané oblasti rybolovu, na nějž se vztahuje plán společného nasazení, ve vztahu k celkovému počtu plavidel, která v této oblasti rybolovu působí;

| d) | poměrná velikost přidělené kvóty nebo, není-li kvóta přidělena, úlovky v oblasti rybolovu během daného referenčního období. |
| --- | --- |

d)

poměrná velikost přidělené kvóty nebo, není-li kvóta přidělena, úlovky v oblasti rybolovu během daného referenčního období.

3.   Ukáže-li se v průběhu přípravy plánu společného nasazení, že není k dispozici dostatek kontrolních a inspekčních prostředků pro splnění požadavků příslušného kontrolního a inspekčního programu, výkonný ředitel neprodleně uvědomí dotčené členské státy a Komisi.

4.   Výkonný ředitel oznámí návrh plánu společného nasazení dotčeným členským státům a Komisi. Nevznesou-li dotčené členské státy nebo Komise žádnou námitku do patnácti pracovních dnů od tohoto oznámení, výkonný ředitel plán schválí.

5.   Vznesl-li jeden nebo více členských států nebo Komise námitku, výkonný ředitel postoupí věc Komisi. Komise může v plánu provést jakékoliv nezbytné úpravy a přijmout jej v souladu s postupem stanoveným v čl. 30 odst. 2 nařízení (ES) č. 2371/02.

6.   U každého plánu společného nasazení provede agentura po konzultaci s dotčenými členskými státy roční přezkum, aby se zohlednily všechny nové kontrolní a inspekční programy, které se na dotčené členské státy vztahují, jakož i priority stanovené Komisí v kontrolních a inspekčních programech.

Článek 13

Provádění plánů společného nasazení

1.   Společné kontrolní a inspekční činnosti se provádějí na základě plánů společného nasazení.

2.   Členské státy, jichž se týká plán společného nasazení:

| a) | poskytují kontrolní a inspekční prostředky určené pro plán společného nasazení; |
| --- | --- |

a)

poskytují kontrolní a inspekční prostředky určené pro plán společného nasazení;

| b) | jmenují jednu vnitrostátní kontaktní osobu/koordinátora, kterému svěří dostatečnou pravomoc, aby mohl včas reagovat na žádosti agentury ohledně provádění plánu společného nasazení, a oznámí tuto skutečnost agentuře; |
| --- | --- |

b)

jmenují jednu vnitrostátní kontaktní osobu/koordinátora, kterému svěří dostatečnou pravomoc, aby mohl včas reagovat na žádosti agentury ohledně provádění plánu společného nasazení, a oznámí tuto skutečnost agentuře;

| c) | nasazují vyčleněné kontrolní a inspekční prostředky podle plánu společného nasazení a podle požadavků uvedených v odstavci 4; |
| --- | --- |

c)

nasazují vyčleněné kontrolní a inspekční prostředky podle plánu společného nasazení a podle požadavků uvedených v odstavci 4;

| d) | poskytují agentuře přístup on-line k informacím nezbytným pro provádění plánu společného nasazení; |
| --- | --- |

d)

poskytují agentuře přístup on-line k informacím nezbytným pro provádění plánu společného nasazení;

| e) | spolupracují s agenturou při provádění plánu společného nasazení; |
| --- | --- |

e)

spolupracují s agenturou při provádění plánu společného nasazení;

| f) | zajišťují, aby všechny kontrolní a inspekční prostředky přidělené plánu Společenství společného nasazení plnily svou funkci podle pravidel společné rybářské politiky. |
| --- | --- |

f)

zajišťují, aby všechny kontrolní a inspekční prostředky přidělené plánu Společenství společného nasazení plnily svou funkci podle pravidel společné rybářské politiky.

3.   Aniž jsou dotčeny závazky členských států v rámci společného plánu nasazení stanovené v článku 12, odpovídají za velení a řízení kontrolních a inspekčních prostředků určených pro plán společného nasazení, v souladu s vnitrostátním právem, příslušné vnitrostátní orgány.

4.   Výkonný ředitel může stanovit požadavky pro provedení plánu společného nasazení přijaté podle článku 12. Takové požadavky zůstávají v mezích tohoto plánu.

Článek 14

Vyhodnocení plánů společného nasazení

Agentura provádí roční vyhodnocení účinnosti každého plánu společného nasazení a na základě dostupných důkazů rovněž analýzu existence rizika, že rybolovné činnosti nejsou v souladu s příslušnými kontrolními opatřeními. Tato vyhodnocení neprodleně sdělí Evropskému parlamentu, Komisi a členským státům.

Článek 15

Oblasti rybolovu, na které se nevztahuje žádný kontrolní či inspekční program

Dva nebo více členských států mohou agenturu požádat, aby koordinovala nasazení jejich kontrolních a inspekčních prostředků ve vztahu k rybolovné oblasti nebo lovišti, na které se nevztahuje žádný kontrolní či inspekční program. Taková koordinace se provádí podle kritérií kontroly a inspekce a priorit dohodnutých mezi dotčenými členskými státy.

Článek 16

Informační síť

1.   Komise, agentura a příslušné orgány členských států si navzájem vyměňují příslušné informace, které jsou jim dostupné a které se týkají kontrolních a inspekčních činností ve vodách Společenství a v mezinárodních vodách.

2.   Každý příslušný vnitrostátní orgán přijme v souladu s odpovídajícími právními předpisy Společenství opatření pro zajištění odpovídající důvěrnosti informací, které přijal podle tohoto článku v souladu s článkem 37 nařízení (EHS) č. 2847/93.

Článek 17

Prováděcí pravidla

Prováděcí pravidla k této kapitole mohou být přijata v souladu s postupem podle čl. 30 odst. 2 nařízení (ES) č. 2371/2002.

Tato prováděcí pravidla se mohou vztahovat zejména na postupy přípravy a přijetí návrhů plánů společného nasazení.

KAPITOLA IV

VNITŘNÍ STRUKTURA A FUNKCE

Článek 18

Právní postavení a sídlo

1.   Agentura je subjektem Společenství. Má právní subjektivitu.

2.   V každém členském státě má agentura veškeré pravomoci přiznané právnickým osobám právními předpisy daného státu. Zejména může nabývat movitý a nemovitý majetek a nakládat s ním a být stranou soudních řízení.

3.   Agenturu zastupuje její výkonný ředitel.

4.   Sídlem agentury je Vigo, Španělsko.

Článek 19

Zaměstnanci

1.   Na zaměstnance agentury se vztahuje služební řád úředníků a pracovní řád ostatních zaměstnanců Evropských společenství stanovený nařízením (EHS, Euratom, ESUO) č. 259/68 (9) a pravidla společně přijatá orgány Evropských společenství za účelem uplatňování tohoto služebního a pracovního řádu. Správní rada přijme po dohodě s Komisí nezbytná prováděcí pravidla.

2.   Aniž je dotčen článek 30, má agentura ve vztahu ke svým zaměstnancům pravomoci, které jí svěří orgán oprávněný ke jmenování na základě služebního řádu a pracovního řádu ostatních zaměstnanců.

3.   Zaměstnanci agentury jsou úředníci dočasně přidělení nebo přeložení do agentury Komisí a další zaměstnanci získaní náborem agentury, podle potřeby pro plnění jejích úkolů.

Agentura může rovněž zaměstnat úředníky dočasně přeložené členskými státy.

Článek 20

Výsady a imunity

Na agenturu se vztahuje protokol o výsadách a imunitách Evropských společenství.

Článek 21

Odpovědnost

1.   Smluvní odpovědnost agentury se řídí právem rozhodným pro danou smlouvu.

2.   Soudní dvůr má soudní pravomoc rozhodovat na základě rozhodčí doložky obsažené ve smlouvě uzavřené agenturou.

3.   V případě mimosmluvní odpovědnosti nahradí agentura v souladu s obecnými zásadami společnými právním řádům členských států veškerou škodu, kterou způsobila nebo kterou způsobili její zaměstnanci při plnění svých povinností. Soudnímu dvoru přísluší rozhodnutí jakéhokoliv sporu o náhradu těchto škod.

4.   Osobní odpovědnost zaměstnanců agentury vůči agentuře se řídí služebním řádem nebo pracovním řádem vztahujícím se na tyto zaměstnance.

Článek 22

Jazyky

1.   Na agenturu se vztahuje nařízení č. 1 ze dne 15. dubna 1958 o užívání jazyků v Evropském hospodářském společenství (10).

2.   Překladatelské služby potřebné pro fungování agentury zajišťuje Překladatelské středisko pro instituce Evropské unie.

Článek 23

Zřízení a pravomoci správní rady

1.   Agentura má správní radu.

2.   Správní rada:

| a) | jmenuje a odvolává výkonného ředitele podle článku 30; |
| --- | --- |

a)

jmenuje a odvolává výkonného ředitele podle článku 30;

| b) | do 30. dubna každého roku schválí souhrnnou zprávu agentury za předchozí rok a předloží ji Evropskému parlamentu, Radě, Komisi, Účetnímu dvoru a členským státům; tato zpráva se zveřejní; |
| --- | --- |

b)

do 30. dubna každého roku schválí souhrnnou zprávu agentury za předchozí rok a předloží ji Evropskému parlamentu, Radě, Komisi, Účetnímu dvoru a členským státům; tato zpráva se zveřejní;

| c) | do 31. října každého roku a s ohledem na stanovisko Komise a členských států přijme pracovní program agentury pro nadcházející rok a postoupí jej Evropskému parlamentu, Radě, Komisi a členským státům.
  Tento pracovní program obsahuje priority agentury. Správní rada upřednostní povinnosti agentury ohledně kontrolních programů a programů pro dohled. Schválením tohoto programu není dotčen roční rozpočtový proces Společenství. Pokud Komise do 30 dnů ode dne přijetí pracovního programu vyjádří s tímto programem nesouhlas, správní rada program přehodnotí a po případných změnách do dvou měsíců ve druhém čtení přijme; |
| --- | --- |

c)

do 31. října každého roku a s ohledem na stanovisko Komise a členských států přijme pracovní program agentury pro nadcházející rok a postoupí jej Evropskému parlamentu, Radě, Komisi a členským státům.

Tento pracovní program obsahuje priority agentury. Správní rada upřednostní povinnosti agentury ohledně kontrolních programů a programů pro dohled. Schválením tohoto programu není dotčen roční rozpočtový proces Společenství. Pokud Komise do 30 dnů ode dne přijetí pracovního programu vyjádří s tímto programem nesouhlas, správní rada program přehodnotí a po případných změnách do dvou měsíců ve druhém čtení přijme;

| d) | před začátkem rozpočtového roku přijme konečný rozpočet agentury a podle potřeby jej upraví podle příspěvku Společenství a dalších příjmů agentury; |
| --- | --- |

d)

před začátkem rozpočtového roku přijme konečný rozpočet agentury a podle potřeby jej upraví podle příspěvku Společenství a dalších příjmů agentury;

| e) | vykonává své povinnosti vztahující se k rozpočtu agentury v souladu s články 35, 36 a 38; |
| --- | --- |

e)

vykonává své povinnosti vztahující se k rozpočtu agentury v souladu s články 35, 36 a 38;

| f) | vykonává disciplinární pravomoc nad výkonným ředitelem; |
| --- | --- |

f)

vykonává disciplinární pravomoc nad výkonným ředitelem;

| g) | stanoví svůj jednací řád, který může upravit zřízení potřebných podvýborů správní rady; |
| --- | --- |

g)

stanoví svůj jednací řád, který může upravit zřízení potřebných podvýborů správní rady;

| h) | přijme postupy nutné pro plnění úkolů agentury. |
| --- | --- |

h)

přijme postupy nutné pro plnění úkolů agentury.

Článek 24

Složení správní rady

1.   Správní rada se skládá ze zástupců členských států a šesti zástupců Komise. Každý členský stát má právo jmenovat jednoho člena. Členské státy a Komise jmenují ke každému členovi jednoho náhradníka, který zastupuje člena v jeho nepřítomnosti.

2.   Členové správní rady jsou jmenováni na základě odpovídajících zkušeností a odbornosti v oboru kontroly a inspekce v oblasti rybolovu.

3.   Funkční období každého člena je pět let ode dne jmenování. Funkční období lze prodloužit.

Článek 25

Předsednictví správní rady

1.   Správní rada volí předsedu z řad zástupců Komise. Dále volí místopředsedu ze všech členů. Nemůže-li předseda vykonávat své povinnosti, zaujme jeho místo automaticky místopředseda.

2.   Funkční období předsedy a místopředsedy správní rady činí tři roky a končí zároveň s členstvím ve správní radě. Jejich funkční období lze jednou prodloužit.

Článek 26

Schůze

1.   Schůze správní rady svolává její předseda. Program jednání určuje předseda s ohledem na návrhy členů správní rady a výkonného ředitele agentury.

2.   Výkonný ředitel a zástupce jmenovaný poradním výborem se účastní jednání bez hlasovacího práva.

3.   Řádná schůze správní rady se koná nejméně jednou ročně. Kromě toho se schází z podnětu předsedy nebo na žádost Komise nebo jedné třetiny členských států zastoupených ve správní radě.

4.   Jedná-li se o důvěrnou záležitost nebo o střet zájmů, může se správní rada rozhodnout, že přezkoumá určité body programu bez přítomnosti zástupce jmenovaného poradním výborem. Prováděcí pravidla k tomuto ustanovení mohou být stanovena v jednacím řádu.

5.   Správní rada může pozvat jakoukoliv osobu, jejíž stanovisko by mohlo být předmětem zájmu, k účasti na schůzi jako pozorovatele.

6.   Členům správní rady mohou být v souladu s ustanoveními jednacího řádu nápomocni poradci nebo odborníci.

7.   Sekretariát správní rady zabezpečuje agentura.

Článek 27

Hlasování

1.   Správní rada přijímá rozhodnutí nadpoloviční většinou hlasů.

2.   Každý člen má jeden hlas. V nepřítomnosti člena je k výkonu hlasovacího práva oprávněn jeho náhradník.

3.   Jednací řád podrobněji upraví způsob hlasování, zejména podmínky pro jednání člena v zastoupení jiného člena, jakož i případné požadavky na usnášeníschopnost.

Článek 28

Prohlášení o zájmech

Členové správní rady učiní prohlášení o zájmech, ve kterém uvedou, že nemají žádné zájmy, které by měly vliv na jejich nezávislost, nebo uvedou případné přímé či nepřímé zájmy, které by mohly být považovány za s to mít vliv na jejich nezávislost. Tato prohlášení se činí písemně každý rok, nebo pokud by mohlo dojít ke střetu zájmů ve vztahu k jednotlivým bodům programu jednání. Pokud by ke střetu zájmů mohlo dojít, nemají dotčení členové v žádném z takových bodů hlasovací právo.

Článek 29

Povinnosti a pravomoci výkonného ředitele

1.   Agenturu řídí výkonný ředitel. Aniž jsou dotčeny odpovídající pravomoci Komise a správní rady, výkonný ředitel nevyžaduje ani nepřijímá pokyny od žádné vlády ani jiného subjektu.

2.   Výkonný ředitel při plnění svých úkolů uplatňuje zásady společné rybářské politiky.

3.   Výkonný ředitel má tyto povinnosti a pravomoci:

| a) | připravuje návrh pracovního programu a po projednání s Komisí a členskými státy jej předkládá správní radě. Činí nezbytné kroky k provedení pracovního programu v rámci omezení stanovených tímto nařízením, prováděcími pravidly k němu a dalšími použitelnými právními předpisy; |
| --- | --- |

a)

připravuje návrh pracovního programu a po projednání s Komisí a členskými státy jej předkládá správní radě. Činí nezbytné kroky k provedení pracovního programu v rámci omezení stanovených tímto nařízením, prováděcími pravidly k němu a dalšími použitelnými právními předpisy;

| b) | přijímá veškerá opatření nezbytná k zajištění organizace a chodu agentury v souladu s tímto nařízením, včetně přijímání vnitřních správních pokynů a zveřejňování oznámení; |
| --- | --- |

b)

přijímá veškerá opatření nezbytná k zajištění organizace a chodu agentury v souladu s tímto nařízením, včetně přijímání vnitřních správních pokynů a zveřejňování oznámení;

| c) | přijímá veškerá nezbytná opatření, včetně přijetí rozhodnutí týkajících se povinností agentury podle kapitol II a III, které zahrnují nájem a provoz kontrolních a inspekčních prostředků a provoz informační sítě; |
| --- | --- |

c)

přijímá veškerá nezbytná opatření, včetně přijetí rozhodnutí týkajících se povinností agentury podle kapitol II a III, které zahrnují nájem a provoz kontrolních a inspekčních prostředků a provoz informační sítě;

| d) | reaguje na žádosti Komise a žádosti členských států o pomoc podle článků 6, 7 a 15; |
| --- | --- |

d)

reaguje na žádosti Komise a žádosti členských států o pomoc podle článků 6, 7 a 15;

| e) | organizuje účinný systém sledování, aby bylo možno porovnat výsledky agentury s jejími operačními cíli. Na základě toho výkonný ředitel připravuje každý rok návrh souhrnné zprávy, kterou předloží správní radě. Zavede postupy pravidelného hodnocení, které splňují všeobecně uznávané profesní normy; |
| --- | --- |

e)

organizuje účinný systém sledování, aby bylo možno porovnat výsledky agentury s jejími operačními cíli. Na základě toho výkonný ředitel připravuje každý rok návrh souhrnné zprávy, kterou předloží správní radě. Zavede postupy pravidelného hodnocení, které splňují všeobecně uznávané profesní normy;

| f) | vykonává své pravomoci ve vztahu k zaměstnancům podle čl. 19 odst. 2; |
| --- | --- |

f)

vykonává své pravomoci ve vztahu k zaměstnancům podle čl. 19 odst. 2;

| g) | sestavuje odhady příjmů a výdajů agentury v souladu s článkem 35 a plní rozpočet v souladu s článkem 36. |
| --- | --- |

g)

sestavuje odhady příjmů a výdajů agentury v souladu s článkem 35 a plní rozpočet v souladu s článkem 36.

4.   Výkonný ředitel odpovídá za svou činnost správní radě.

Článek 30

Jmenování a odvolání výkonného ředitele

1.   Výkonného ředitele jmenuje správní rada na základě zásluh a zdokumentovaných odpovídajících zkušeností v oblasti společné rybářské politiky a kontroly a inspekce rybolovu ze seznamu alespoň dvou kandidátů navržených Komisí po výběrovém řízení na základě zveřejnění volného místa v Úředním věstníku Evropské unie a výzvy k projevení zájmu v jiných publikacích.

2.   Pravomoc odvolat výkonného ředitele náleží správní radě. Rada projednává tento bod na žádost Komise nebo jedné třetiny svých členů.

3.   Správní rada přijme rozhodnutí podle odstavců 1 a 2 dvoutřetinovou většinou hlasů členů.

4.   Funkční období výkonného ředitele je pět let. Funkční období je možno na návrh Komise jednou prodloužit o dalších pět let po schválení dvoutřetinovou většinou hlasů členů správní rady.

Článek 31

Poradní výbor

1.   Poradní výbor se skládá ze zástupců regionálních poradních sborů stanovených v článku 31 nařízení (ES) č. 2371/2002, a to tak, že každý regionální poradní sbor jmenuje vždy jednoho zástupce. Zástupce mohou vystřídat náhradníci, kteří jsou jmenováni současně.

2.   Členové poradního výboru nemohou být členy správní rady. Poradní výbor jmenuje jednoho ze svých členů, aby se bez hlasovacího práva účastnil jednání správní rady.

3.   Poradní výbor výkonnému řediteli na jeho žádost poskytne poradenství při plnění jeho povinností stanovených v tomto nařízení.

4.   Poradnímu výboru předsedá výkonný ředitel. Poradní výbor se schází na výzvu předsedy nejméně jednou ročně.

5.   Agentura poskytuje poradnímu výboru nezbytnou logistickou podporu a sekretariát pro jeho schůze.

6.   Schůzí poradního výboru se mohou účastnit členové správní rady.

Článek 32

Průhlednost a poskytování informací

1.   Na dokumenty, jež má agentura v držení, se vztahuje nařízení (ES) č. 1049/2001.

2.   Do šesti měsíců ode dne první schůze přijme správní rada praktická opatření pro provádění nařízení (ES) č. 1049/2001.

3.   Agentura může z vlastního podnětu poskytovat informace v oblastech v rámci svého poslání. Zejména zajišťuje, aby veřejnost a každá zúčastněná strana rychle obdržely objektivní, spolehlivé a snadno srozumitelné informace o její práci.

4.   Správní rada stanoví nezbytná vnitřní pravidla pro používání odstavce 3.

5.   Proti rozhodnutím přijatým agenturou podle článku 8 nařízení (ES) č. 1049/2001 lze podat stížnosti veřejnému ochránci práv nebo žalobu k Soudnímu dvoru podle článků 195 a 230 Smlouvy.

6.   Na informace shromážděné Komisí a agenturou v souladu s tímto nařízením se vztahuje nařízení (ES) č. 45/2001.

Článek 33

Důvěrnost

1.   Na členy správní rady, výkonného ředitele a zaměstnance agentury se vztahují, a to i po skončení jejich funkcí, požadavky na zachování důvěrnosti podle článku 287 Smlouvy.

2.   Správní rada stanoví vnitřní pravidla týkající se praktických opatření pro provádění požadavků na zachování důvěrnosti uvedených v odstavci 1.

Článek 34

Přístup k informacím

1.   Komise má neomezený přístup ke všem informacím shromážděným agenturou. Agentura poskytne Komisi na její žádost veškeré informace a hodnocení těchto informací v podobě, kterou určí Komise.

2.   Členské státy, jichž se týká konkrétní operace agentury, mají přístup k informacím shromážděným agenturou vztahujícím se k této operaci podle podmínek, jež mohou být stanoveny v souladu s postupem podle čl. 30 odst. 2 nařízení (ES) č. 2371/2002.

KAPITOLA V

FINANČNÍ USTANOVENÍ

Článek 35

Rozpočet

1.   Příjmy agentury sestávají z:

| a) | příspěvku Společenství uvedeného v souhrnném rozpočtu Evropské unie (oddíl Komise); |
| --- | --- |

a)

příspěvku Společenství uvedeného v souhrnném rozpočtu Evropské unie (oddíl Komise);

| b) | poplatků za služby poskytované agenturou členským státům v souladu s článkem 6; |
| --- | --- |

b)

poplatků za služby poskytované agenturou členským státům v souladu s článkem 6;

| c) | poplatků za publikace, odbornou přípravu anebo další služby poskytované agenturou. |
| --- | --- |

c)

poplatků za publikace, odbornou přípravu anebo další služby poskytované agenturou.

2.   Výdaje agentury zahrnují výdaje na zaměstnance, správu, infrastrukturu a provoz.

3.   Výkonný ředitel vypracuje návrh výkazu odhadů příjmů a výdajů agentury pro následující rozpočtový rok a společně s plánem pracovních míst jej předloží správní radě.

4.   Příjmy a výdaje musí být vyrovnané.

5.   Na základě návrhu výkazu odhadů příjmů a výdajů vypracuje správní rada každý rok výkaz odhadů příjmů a výdajů agentury pro následující rozpočtový rok.

6.   Tento výkaz odhadů, který zahrnuje návrh plánu pracovních míst a prozatímní pracovní program, předloží správní rada Komisi nejpozději do 31. března.

7.   Komise předkládá výkaz odhadů Evropskému parlamentu a Radě (dále jen „rozpočtový orgán“) společně s předběžným návrhem souhrnného rozpočtu Evropské unie.

8.   Na základě výkazu odhadů Komise vloží do předběžného návrhu souhrnného rozpočtu Evropské unie odhady, které pokládá za potřebné pro plán pracovních míst, a částku subvence ze souhrnného rozpočtu, kterou předloží rozpočtovému orgánu v souladu s článkem 272 Smlouvy.

9.   Rozpočtový orgán schvaluje položky subvencí pro agenturu. Rozpočtový orgán rovněž přijímá plán pracovních míst pro agenturu.

10.   Správní rada schvaluje rozpočet. Rozpočet se stává konečným po konečném schválení souhrnného rozpočtu Evropské unie. V případě potřeby se odpovídajícím způsobem upraví.

11.   Pokud správní rada hodlá uskutečnit jakýkoli projekt, který může mít významný finanční dopad na financování rozpočtu, zejména jedná-li se o projekty, které se vztahují k nemovitostem, například nájem nebo koupě budov, oznámí svůj záměr co nejdříve rozpočtovému orgánu. Uvědomí o tom Komisi.

12.   Pokud některá složka rozpočtového orgánu oznámí svůj záměr vydat stanovisko, předá toto stanovisko správní radě do šesti týdnů ode dne oznámení projektu.

Článek 36

Plnění rozpočtu a dohled nad ním

1.   Výkonný ředitel plní rozpočet agentury.

2.   Nejpozději do 1. března po každém rozpočtového roku předá účetní agentury prozatímní účty účetnímu Komise společně se zprávou o rozpočtovém a finančním řízení za rozpočtový rok. Účetní Komise konsoliduje prozatímní účty orgánů a subjektů v souladu s článkem 128 nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (11) (dále jen „finanční nařízení“).

3.   Nejpozději do 31. března následujícího rozpočtového roku předá účetní Komise prozatímní účty agentury Účetnímu dvoru spolu se zprávou o rozpočtovém a finančním řízení za daný rozpočtový rok. Zpráva o rozpočtovém a finančním řízení za daný rozpočtový rok se rovněž předává Evropskému parlamentu a Radě.

4.   Po obdržení vyjádření Účetního dvora k prozatímním účtům agentury podle článku 129 finančního nařízení vypracuje výkonný ředitel na vlastní odpovědnost konečnou účetní závěrku agentury a předá ji správní radě k vyjádření.

5.   Správní rada vydá stanovisko ke konečné účetní závěrce agentury.

6.   Nejpozději do 1. července následujícího roku zašle výkonný ředitel konečnou účetní závěrku společně s připomínkami správní rady Evropskému parlamentu, Radě, Komisi a Účetnímu dvoru.

7.   Konečná účetní závěrka se zveřejňuje.

8.   Agentura zřídí funkci vnitřního auditora, která musí být vykonávána v souladu s příslušnými mezinárodními normami.

9.   Výkonný ředitel odpoví Účetnímu dvoru na jeho vyjádření nejpozději do 30. září. Zároveň zašle tuto odpověď správní radě.

10.   Výkonný ředitel předloží Evropskému parlamentu na jeho žádost veškeré informace nezbytné pro řádný průběh udělení absolutoria za daný rozpočtový rok stanoveného v čl. 146 odst. 3 finančního nařízení.

11.   Evropský Parlament udělí na doporučení Rady do 30. dubna druhého následujícího roku výkonnému řediteli agentury absolutorium za plnění rozpočtu pro daný rok.

Článek 37

Boj proti podvodům

1.   Za účelem boje proti podvodům, korupci a dalším protiprávním činnostem se na agenturu bez omezení vztahuje nařízení (ES) č. 1073/1999.

2.   Agentura přistoupí k interinstitucionální dohodě ze dne 25. května 1999 o vnitřním vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) a neprodleně přijme příslušná opatření vztahující se na všechny zaměstnance.

3.   Rozhodnutí o financování a prováděcí dohody a nástroje, které se jich týkají, výslovně stanoví, že Účetní dvůr a OLAF mohou v případě potřeby provádět místní šetření příjemců finančních prostředků agentury a pracovníků zodpovědných za jejich přidělování.

Článek 38

Finanční ustanovení

Po schválení Komisí a obdržení stanoviska Účetního dvora správní rada přijme finanční předpisy agentury. Tyto předpisy se nesmějí odchýlit od nařízení Komise (ES, Euratom) č. 2343/2002 ze dne 23. prosince 2002 o rámcovém finančním nařízení pro subjekty uvedené v článku 185 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (12), a mohou se odchýlit pouze pokud to vyžaduje provoz agentury a s předchozím souhlasem Komise.

KAPITOLA VI

ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ

Článek 39

Hodnocení

1.   Do pěti let ode dne, kdy agentura převezme své povinnosti, a poté každých pět let nechá správní rada provést nezávislé externí hodnocení provádění tohoto nařízení. Komise poskytne agentuře veškeré informace, které agentura pro toto hodnocení považuje za významné.

2.   Každé hodnocení posoudí dopad tohoto nařízení, užitečnost, důležitost a účinnost agentury, jejích pracovních postupů a rozsah, jímž přispívá k vysoké míře souladu s pravidly společné rybářské politiky. Správní rada vypracuje po dohodě s Komisí a po konzultaci se zúčastněnými stranami konkrétní zadání.

3.   Správní rada obdrží hodnocení a vydá doporučení ohledně změn tohoto nařízení, agentury a jejích pracovních postupů a předloží je Komisi. Toto hodnocení i navrhovaná doporučení předaná Komisí Evropskému parlamentu a Radě se zveřejní.

Článek 40

Zahájení činnosti agentury

Agentura zahájí svou činnost do dvanácti měsíců ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.

Článek 41

Změna

Článek 34c nařízení (EHS) č. 2847/93 se nahrazuje tímto:

„Článek 34c

1.   Komise v souladu s postupem stanoveným v článku 36 a po dohodě s dotčenými členskými státy stanoví, na které oblasti rybolovu zahrnující dva nebo více členských států se vztahují stanovené kontrolní a inspekční programy a podmínky, jimiž se tyto programy řídí.

Stanovený kontrolní a inspekční program určí oblasti rybolovu zahrnující dva nebo více členských států, na něž se program vztahuje, a podmínky, jimiž se tyto oblasti rybolovu řídí.

Každý stanovený kontrolní a inspekční program určí své cíle, společné priority a postupy, jakož i měřítka kontrolní a inspekční činnosti, očekávané výsledky uvedených opatření a strategii potřebnou pro zajištění co nejvyšší jednotnosti, účinnosti a úspornosti kontrolních a inspekčních činností. Každý program vyjmenuje dotčené členské státy.

Stanovené kontrolní a inspekční programy nesmějí trvat déle než tři roky nebo dobu stanovenou za tímto účelem v plánu obnovy přijatém podle článku 5 nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 ze dne 20. prosince 2002 o zachování a udržitelném využívání rybolovných zdrojů v rámci společné rybářské politiky (13) nebo v plánu řízení přijatém podle článku 6 tohoto nařízení.

Dotčené členské státy provádějí stanovené kontrolní a inspekční programy na základě plánů společného využívání vytvořených podle nařízení Rady (ES) č. 768/2005 ze dne 26. dubna 2005, kterým se zřizuje Agentura Společenství pro kontrolu rybolovu a mění nařízení (EHS) č. 2847/93 o zavedení kontrolního režimu pro společnou rybářskou politiku (14).

2.   Komise kontroluje a hodnotí výsledky každého stanoveného kontrolního a inspekčního programu a podává zprávy Evropskému parlamentu a Radě v souladu s čl. 27 odst. 4 nařízení (ES) č. 2371/2002.

Článek 42

Vstup v platnost

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Úředním věstníku Evropské unie

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Lucemburku dne 26. dubna 2005.

Za Radu

F. BODEN

předseda

---

(1)  Stanovisko ze dne 23. února 2005 (dosud nezveřejněné v Úředním věstníku).

1

(2)  Úř. věst. L 358, 31.12.2002, s. 59.

2

(3)  Úř. věst. L 261, 20.10.1993, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1954/2003 (Úř. věst. L 289, 7.11.2003, s. 1).

3

(4)  Úř. věst. L 145, 31.5.2001, s. 43.

4

(5)  Úř. věst. L 8, 12.1.2001, s. 1.

5

(6)  Úř. věst. L 136, 31.5.1999, s. 15.

6

(7)  Úř. věst. L 136, 31.5.1999, s. 1.

7

(8)  Úř. věst. L 184, 17.7.1999, s. 23.

8

(9)  Úř. věst. L 56, 4.3.1968, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES, Euratom) č. 723/2004 (Úř. věst. L 124, 27.4.2004, s. 1).

9

(10)  Úř. věst. L 17, 6.10.1958, s. 385/58.

10

(11)  Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1.

11

(12)  Úř. věst. L 357, 31.12.2002, s. 72.

12

(13)  Úř. věst. L 358, 21.12.2002, s. 59.

13

(14)  Úř. věst. L 128, 21.5.2005, s. 1.“

14

---

| 21.5.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 128/15 |
| --- | --- | --- | --- |

21.5.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 128/15

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 769/2005

ze dne 20. května 2005

o stanovení standardních dovozních hodnot pro určování vstupních cen určitých druhů ovoce a zeleniny

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 3223/94 ze dne 21. prosince 1994 o prováděcích pravidlech k dovoznímu režimu pro ovoce a zeleninu (1), a zejména na čl. 4 odst. 1 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení Komise (ES) č. 3223/94 v souladu s výsledky mnohostranných obchodních jednání Uruguayského kola vymezilo kritéria, na základě kterých Komise stanovuje standardní dovozní hodnoty pro dovoz ze třetích zemí týkající se produktů a období uvedených v příloze. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení Komise (ES) č. 3223/94 v souladu s výsledky mnohostranných obchodních jednání Uruguayského kola vymezilo kritéria, na základě kterých Komise stanovuje standardní dovozní hodnoty pro dovoz ze třetích zemí týkající se produktů a období uvedených v příloze.

| (2) | Při uplatňování výše uvedených kritérií je třeba stanovit standardní dovozní hodnoty ve výších uvedených v příloze tohoto nařízení, |
| --- | --- |

(2)

Při uplatňování výše uvedených kritérií je třeba stanovit standardní dovozní hodnoty ve výších uvedených v příloze tohoto nařízení,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Standardní dovozní hodnoty uvedené v článku 4 nařízení (ES) č. 3223/94 se stanoví v souladu s přílohou.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 21. května 2005.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 20. května 2005.

Za Komisi

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 337, 24.12.1994, s. 66. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1947/2002 (Úř. věst. L 299, 1.11.2002, s. 17).

1

---

PŘÍLOHA

nařízení Komise ze dne 20. května 2005 o stanovení standardních dovozních hodnot pro určování vstupních cen určitých druhů ovoce a zeleniny

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Kód KN | Kódy třetích zemí (1) | Standardní dovozní hodnota |
| 0702 00 00 | 052 | 93,8 |
| 204 | 82,6 |
| 212 | 97,2 |
| 999 | 91,2 |
| 0707 00 05 | 052 | 124,5 |
| 204 | 51,2 |
| 999 | 87,9 |
| 0709 90 70 | 052 | 85,2 |
| 624 | 50,3 |
| 999 | 67,8 |
| 0805 10 20 | 052 | 41,7 |
| 204 | 37,7 |
| 212 | 55,7 |
| 220 | 44,3 |
| 388 | 50,1 |
| 400 | 42,8 |
| 528 | 45,4 |
| 624 | 58,6 |
| 999 | 47,0 |
| 0805 50 10 | 388 | 65,6 |
| 400 | 69,6 |
| 528 | 59,4 |
| 624 | 61,7 |
| 999 | 64,1 |
| 0808 10 80 | 388 | 87,9 |
| 400 | 116,3 |
| 404 | 78,7 |
| 508 | 60,8 |
| 512 | 69,6 |
| 524 | 57,3 |
| 528 | 68,5 |
| 720 | 70,9 |
| 804 | 94,0 |
| 999 | 78,2 |

(EUR/100 kg)

Kód KN

Kódy třetích zemí (1)

Standardní dovozní hodnota

0702 00 00

052

93,8

204

82,6

212

97,2

999

91,2

0707 00 05

052

124,5

204

51,2

999

87,9

0709 90 70

052

85,2

624

50,3

999

67,8

0805 10 20

052

41,7

204

37,7

212

55,7

220

44,3

388

50,1

400

42,8

528

45,4

624

58,6

999

47,0

0805 50 10

388

65,6

400

69,6

528

59,4

624

61,7

999

64,1

0808 10 80

388

87,9

400

116,3

404

78,7

508

60,8

512

69,6

524

57,3

528

68,5

720

70,9

804

94,0

999

78,2

---

(1)  Klasifikace zemí stanovená nařízením Komise (ES) č. 2081/2003 (Úř. věst. L 313, 28.11.2003, s. 11). Kód „999“ znamená „jiná země původu“.

---

| 21.5.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 128/17 |
| --- | --- | --- | --- |

21.5.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 128/17

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 770/2005

ze dne 20. května 2005

o dovozních licencích pro produkty z hovězího a telecího masa původem z Botswany, Keni, Madagaskaru, Svazijska, Zimbabwe a Namibie

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1254/1999 ze dne 17. května 1999 o společné organizaci trhu s hovězím a telecím masem (1),

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2286/2002 ze dne 10. prosince 2002 o režimu zemědělských produktů a z nich vyrobeného zboží původem ze zemí Afriky, Karibské oblasti a Tichomoří (AKT), které zrušuje nařízení (ES) č. 1706/98 (2),

s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 2247/2003 ze dne 19. prosince 2003 o prováděcích pravidlech v sektoru hovězího a telecího masa, nařízení Rady (ES) č. 2286/2002 o režimu zemědělských produktů a z nich vyrobeného zboží původem ze zemí Afriky, Karibské oblasti a Tichomoří (AKT) (3), a zejména na článek 5 tohoto nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Článek 1 nařízení (ES) č. 2247/2003 uvádí možnost vydat dovozní licence pro produkty z hovězího a telecího masa původem z Botswany, Keni, Madagaskaru, Svazijska, Zimbabwe a Namibie. Dovozy se však musí uskutečnit v rámci množství stanovených pro každou z těchto vyvážejících třetích zemí. |
| --- | --- |

(1)

Článek 1 nařízení (ES) č. 2247/2003 uvádí možnost vydat dovozní licence pro produkty z hovězího a telecího masa původem z Botswany, Keni, Madagaskaru, Svazijska, Zimbabwe a Namibie. Dovozy se však musí uskutečnit v rámci množství stanovených pro každou z těchto vyvážejících třetích zemí.

| (2) | Žádosti o udělení licence podané v období od 1. do 10. května 2005, vyjádřené v množství vykostěného masa, ve smyslu nařízení (ES) č. 2247/2003, pro produkty původem z Botswany, Keni, Madagaskaru, Svazijska, Zimbabwe a Namibie nepřesahují množství, která jsou pro tyto státy k dispozici. Proto je možné vydat dovozní licence na požadovaná množství. |
| --- | --- |

(2)

Žádosti o udělení licence podané v období od 1. do 10. května 2005, vyjádřené v množství vykostěného masa, ve smyslu nařízení (ES) č. 2247/2003, pro produkty původem z Botswany, Keni, Madagaskaru, Svazijska, Zimbabwe a Namibie nepřesahují množství, která jsou pro tyto státy k dispozici. Proto je možné vydat dovozní licence na požadovaná množství.

| (3) | Je třeba stanovit množství, pro která je od 1. června 2005 v rámci celkového množství 52 100 t možné podat žádost o licenci. |
| --- | --- |

(3)

Je třeba stanovit množství, pro která je od 1. června 2005 v rámci celkového množství 52 100 t možné podat žádost o licenci.

| (4) | V této souvislosti se připomíná, že se toto nařízení nijak nedotýká směrnice Rady 72/462/EHS ze dne 12. prosince 1972 o hygienických otázkách a otázkách veterinární inspekce při dovozu skotu, vepřů, ovcí a koz, masa čerstvého nebo masných produktů původem z třetích zemí (4), |
| --- | --- |

(4)

V této souvislosti se připomíná, že se toto nařízení nijak nedotýká směrnice Rady 72/462/EHS ze dne 12. prosince 1972 o hygienických otázkách a otázkách veterinární inspekce při dovozu skotu, vepřů, ovcí a koz, masa čerstvého nebo masných produktů původem z třetích zemí (4),

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Níže uvedené členské státy vydávají dne 21. května 2005 dovozní licence pro produkty z hovězího a telecího masa, vyjádřené v množství vykostěného masa, původem z určitých států Afriky, Karibské oblasti a Tichomoří, a to pro níže uvedená množství a země původu:

| | Spojené království:






  — | 30 t původem z Botswany, |
| --- | --- | --- |

Spojené království:

—

30 t původem z Botswany,

| — | 800 t původem z Namibie, |
| --- | --- |

—

800 t původem z Namibie,

| | Německo:






  — | 350 t původem z Botswany, |
| --- | --- | --- |

Německo:

—

350 t původem z Botswany,

| — | 425 t původem z Namibie. |
| --- | --- |

—

425 t původem z Namibie.

Článek 2

Žádosti o licence mohou být dle čl. 4 odst. 2 nařízení (ES) č. 2247/2003 podány během prvních deseti dnů měsíce května 2005 pro níže uvedená množství vykostěného hovězího a telecího masa:

| Botswana: | 15 606 t, |
| --- | --- |
| Keňa: | 142 t, |
| Madagaskar: | 7 579 t, |
| Svazijsko: | 3 337 t, |
| Zimbabwe: | 9 100 t, |
| Namibie: | 9 125 t. |

Botswana:

15 606 t,

Keňa:

142 t,

Madagaskar:

7 579 t,

Svazijsko:

3 337 t,

Zimbabwe:

9 100 t,

Namibie:

9 125 t.

Článek 3

Toto nařízení vstupuje v platnost dne 21. května 2005.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 20. května 2005.

Za Komisi

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 160, 26.6.1999, s. 21. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Komise (ES) č. 1899/2004 (Úř. věst. L 328, 30.10.2004, s. 67).

1

(2)  Úř. věst. L 348, 21.12.2002, s. 5.

2

(3)  Úř. věst. L 333, 20.12.2003, s. 37. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1118/2004 (Úř. věst. L 217, 17.6.2004, s. 10).

3

(4)  Úř. věst. L 302, 31.12.1972, s. 28. Směrnice naposledy pozměněná nařízením (ES) č. 807/2003 (Úř. věst. L 122, 16.5.2003, s. 36).

4

---

| 21.5.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 128/19 |
| --- | --- | --- | --- |

21.5.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 128/19

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 771/2005

ze dne 20. května 2005,

kterým se ukládá prozatímní antidumpingové clo na dovozy některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících z Čínské lidové republiky, Indonésie, Tchaj-wanu, Thajska a Vietnamu

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,

po konzultaci s poradním výborem,

vzhledem k těmto důvodům:

A.   POSTUP

1.   Zahájení řízení

| (1) | V srpnu 2004 Komise oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie
   (2) oznámila zahájení antidumpingového řízení ohledně dovozů spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících z Čínské lidové republiky („ČLR“), Indonésie, Malajsie, Filipín, Tchaj-wanu, Thajska a Vietnamu do Společenství a zahájila šetření. |
| --- | --- |

(1)

V srpnu 2004 Komise oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie
   (2) oznámila zahájení antidumpingového řízení ohledně dovozů spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících z Čínské lidové republiky („ČLR“), Indonésie, Malajsie, Filipín, Tchaj-wanu, Thajska a Vietnamu do Společenství a zahájila šetření.

| (2) | Řízení bylo zahájeno na základě podnětu podaného Evropským institutem pro průmyslové spojovací prostředky (European Industrial Fasteners Institute) („EIFI“) jménem výrobců ze Společenství, kteří mají většinový podíl, v tomto případě více než 50 %, na celkové výrobě spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli ve Společenství. Žádost obsahovala důkazy o dumpingu uvedeného výrobku a o podstatné újmě z něj vyplývající, což bylo považováno za postačující pro zahájení řízení. |
| --- | --- |

(2)

Řízení bylo zahájeno na základě podnětu podaného Evropským institutem pro průmyslové spojovací prostředky (European Industrial Fasteners Institute) („EIFI“) jménem výrobců ze Společenství, kteří mají většinový podíl, v tomto případě více než 50 %, na celkové výrobě spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli ve Společenství. Žádost obsahovala důkazy o dumpingu uvedeného výrobku a o podstatné újmě z něj vyplývající, což bylo považováno za postačující pro zahájení řízení.

2.   Dotčené strany a inspekce na místě

| (3) | Komise oficiálně oznámila žádajícím výrobcům ve Společenství, jejich sdružení, dalším výrobcům ve Společenství, vyvážejícím výrobcům, dovozcům, dodavatelům a uživatelům, o kterých se vědělo, že se jich řízení týká, a zástupcům vyvážejících zemí zahájení řízení. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost vyjádřit svá stanoviska písemně a požádat o slyšení ve lhůtě uvedené v oznámení o zahájení šetření. |
| --- | --- |

(3)

Komise oficiálně oznámila žádajícím výrobcům ve Společenství, jejich sdružení, dalším výrobcům ve Společenství, vyvážejícím výrobcům, dovozcům, dodavatelům a uživatelům, o kterých se vědělo, že se jich řízení týká, a zástupcům vyvážejících zemí zahájení řízení. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost vyjádřit svá stanoviska písemně a požádat o slyšení ve lhůtě uvedené v oznámení o zahájení šetření.

| (4) | Vzhledem k vysokému počtu známých vyvážejících výrobců v ČLR a Tchaj-wanu a výrobců a dovozců ve Společenství se v oznámení o zahájení počítalo s výběrem vzorku pro stanovení dumpingu a újmy, a to podle článku 17 základního nařízení. |
| --- | --- |

(4)

Vzhledem k vysokému počtu známých vyvážejících výrobců v ČLR a Tchaj-wanu a výrobců a dovozců ve Společenství se v oznámení o zahájení počítalo s výběrem vzorku pro stanovení dumpingu a újmy, a to podle článku 17 základního nařízení.

| (5) | Aby bylo vyvážejícím výrobcům z ČLR a Vietnamu umožněno předložit žádost o zacházení jako v tržní ekonomice nebo o individuální zacházení, pokud si tak přejí, Komise odeslala vyvážejícím výrobcům, o kterých se vědělo, že se jich řízení týká, formuláře žádostí. |
| --- | --- |

(5)

Aby bylo vyvážejícím výrobcům z ČLR a Vietnamu umožněno předložit žádost o zacházení jako v tržní ekonomice nebo o individuální zacházení, pokud si tak přejí, Komise odeslala vyvážejícím výrobcům, o kterých se vědělo, že se jich řízení týká, formuláře žádostí.

| (6) | Komise odeslala dotazníky všem stranám, o kterých se vědělo, že se jich řízení týká, a získala odpovědi pěti vývozců z Tchaj-wanu zařazených do vzorku, čtyř výrobců ze Společenství zařazených do vzorku, dvou výrobců ze Společenství nezařazených do vzorku, dvou vyvážejících výrobců z ČLR, dvou z Indonésie, dvou z Malajsie, dvou z Filipín, čtyř z Thajska, jednoho z Vietnamu, čtyř dovozců zařazených do vzorku, jednoho uživatele ze Společenství a jednoho dodavatele ze Společenství. |
| --- | --- |

(6)

Komise odeslala dotazníky všem stranám, o kterých se vědělo, že se jich řízení týká, a získala odpovědi pěti vývozců z Tchaj-wanu zařazených do vzorku, čtyř výrobců ze Společenství zařazených do vzorku, dvou výrobců ze Společenství nezařazených do vzorku, dvou vyvážejících výrobců z ČLR, dvou z Indonésie, dvou z Malajsie, dvou z Filipín, čtyř z Thajska, jednoho z Vietnamu, čtyř dovozců zařazených do vzorku, jednoho uživatele ze Společenství a jednoho dodavatele ze Společenství.

| (7) | Jedno sdružení německých dovozců/distributorů (Fachverband des Schrauben-Großhandels e.V.) poskytlo také písemně svá stanoviska. Všechny strany, které požádaly ve stanovené lhůtě o slyšení a uvedly, že existují zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslyšeny. |
| --- | --- |

(7)

Jedno sdružení německých dovozců/distributorů (Fachverband des Schrauben-Großhandels e.V.) poskytlo také písemně svá stanoviska. Všechny strany, které požádaly ve stanovené lhůtě o slyšení a uvedly, že existují zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslyšeny.

| (8) | Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace považované za nezbytné za účelem předběžného stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Společenství a provedla šetření v prostorách následujících společností: | Výrobci ze Společenství







  — | Bontempi Vibo spa, Brescia, Itálie |
| --- | --- | --- | --- |

(8)

Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace považované za nezbytné za účelem předběžného stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Společenství a provedla šetření v prostorách následujících společností:

Výrobci ze Společenství

—

Bontempi Vibo spa, Brescia, Itálie

| — | Bulnava srl, Milán/Suello, Itálie |
| --- | --- |

—

Bulnava srl, Milán/Suello, Itálie

| — | Inox Viti snc, Grumello Del Monte, Itálie |
| --- | --- |

—

Inox Viti snc, Grumello Del Monte, Itálie

| — | Reisser Schraubentechnik GmbH, Ingelfingen-Criesbach, Německo. |
| --- | --- |

—

Reisser Schraubentechnik GmbH, Ingelfingen-Criesbach, Německo.

| | Vyvážející výrobci a spřízněné společnosti v zemích vývozu | ČLR






  — | Tong Ming Enterprise (Jiaxing) Co. Ltd., Zhejiang. |
| --- | --- | --- | --- |

Vyvážející výrobci a spřízněné společnosti v zemích vývozu

ČLR

—

Tong Ming Enterprise (Jiaxing) Co. Ltd., Zhejiang.

| | Indonésie






  — | PT. Shye Chang Batam Indonesia, Batam. |
| --- | --- | --- |

Indonésie

—

PT. Shye Chang Batam Indonesia, Batam.

| | Malajsie






  — | Tigges Stainless Steel Fasteners (M) Sdn. Bhd., Ipoh, Chemor |
| --- | --- | --- |

Malajsie

—

Tigges Stainless Steel Fasteners (M) Sdn. Bhd., Ipoh, Chemor

| — | Tong Heer Fasteners Co. Sdn., Bhd, Penang. |
| --- | --- |

—

Tong Heer Fasteners Co. Sdn., Bhd, Penang.

| | Filipíny






  — | Rosario Fasteners Corporation, Cavite |
| --- | --- | --- |

Filipíny

—

Rosario Fasteners Corporation, Cavite

| — | Philshin Works Corporation, Cavite. |
| --- | --- |

—

Philshin Works Corporation, Cavite.

| | Tchaj-wan






  — | Arrow Fasteners Co. Ltd. a její spřízněná společnost Header Plan Co. Inc., Taipei |
| --- | --- | --- |

Tchaj-wan

—

Arrow Fasteners Co. Ltd. a její spřízněná společnost Header Plan Co. Inc., Taipei

| — | Jin Shing Stainless Ind. Co. Ltd., Tao Yuan |
| --- | --- |

—

Jin Shing Stainless Ind. Co. Ltd., Tao Yuan

| — | Min Hwei Enterprise Co. Ltd., Pingtung |
| --- | --- |

—

Min Hwei Enterprise Co. Ltd., Pingtung

| — | Tong Hwei Enterprise, Co. Ltd. a její spřízněné společnosti Tong Jou Enterprise Co. Ltd. a Winlink Fasteners Co., Ltd., Kaohsiung |
| --- | --- |

—

Tong Hwei Enterprise, Co. Ltd. a její spřízněné společnosti Tong Jou Enterprise Co. Ltd. a Winlink Fasteners Co., Ltd., Kaohsiung

| — | Yi Tai Shen Co. Ltd., Tainan. |
| --- | --- |

—

Yi Tai Shen Co. Ltd., Tainan.

| | Thajsko






  — | A.B.P. Stainless Fasteners Co. Ltd., Ayutthaya |
| --- | --- | --- |

Thajsko

—

A.B.P. Stainless Fasteners Co. Ltd., Ayutthaya

| — | Bunyat Industries 1998 Co. Ltd, Samutsakorn |
| --- | --- |

—

Bunyat Industries 1998 Co. Ltd, Samutsakorn

| — | Dura Fasteners Company Ltd., Samutprakarn |
| --- | --- |

—

Dura Fasteners Company Ltd., Samutprakarn

| — | Siam Screws (1994) Co. Ltd., Samutsakorn. |
| --- | --- |

—

Siam Screws (1994) Co. Ltd., Samutsakorn.

| | Spřízněný dovozce ve Společenství






  — | Tigges GmbH & Co. KG, Wuppertal, Německo. |
| --- | --- | --- |

Spřízněný dovozce ve Společenství

—

Tigges GmbH & Co. KG, Wuppertal, Německo.

| (9) | Šetření dumpingu se týkalo období od 1. července 2003 do 30. června 2004 („období šetření“). Šetření újmy se týkalo období od 1. ledna 2001 do 30. června 2004 („posuzované období“). |
| --- | --- |

(9)

Šetření dumpingu se týkalo období od 1. července 2003 do 30. června 2004 („období šetření“). Šetření újmy se týkalo období od 1. ledna 2001 do 30. června 2004 („posuzované období“).

B.   DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK

1.   Všeobecně

| (10) | Spojovací prostředky a jejich části jsou svorníky (maticové šrouby), matice, šrouby a vruty z korozivzdorné oceli, které se používají k mechanickému spojení dvou a více prvků. Šrouby a vruty jsou spojovací výrobky s vnějším závitem na dříku. Mohou se používat bez jiné části a upevňovat do dřeva (vruty do dřeva) nebo do plechů (závitořezné šrouby) anebo se mohou kombinovat s maticí a podložkou a tvořit maticový šroub. Šrouby mohou mít hlavy různých tvarů (půlkulatý, s vnitřním vybráním, plochý, šestihranný atd.), dříky různé délky a mohou mít různý průměr. Závit může zabírat celou délku dříku nebo jeho část. Spojovací prostředky a jejich části se používají v mnoha různých výrobních odvětvích a v mnoha aplikacích, kdy je nezbytná odolnost vůči atmosférickým vlivům a chemické korozi a kdy mohou být zásadní také hygienická hlediska, jako jsou zařízení pro zpracování a skladování potravinářských výrobků, zařízení v chemickém průmyslu, výroba lékařských zařízení, zařízení pro veřejné osvětlení, stavba lodí atd. |
| --- | --- |

(10)

Spojovací prostředky a jejich části jsou svorníky (maticové šrouby), matice, šrouby a vruty z korozivzdorné oceli, které se používají k mechanickému spojení dvou a více prvků. Šrouby a vruty jsou spojovací výrobky s vnějším závitem na dříku. Mohou se používat bez jiné části a upevňovat do dřeva (vruty do dřeva) nebo do plechů (závitořezné šrouby) anebo se mohou kombinovat s maticí a podložkou a tvořit maticový šroub. Šrouby mohou mít hlavy různých tvarů (půlkulatý, s vnitřním vybráním, plochý, šestihranný atd.), dříky různé délky a mohou mít různý průměr. Závit může zabírat celou délku dříku nebo jeho část. Spojovací prostředky a jejich části se používají v mnoha různých výrobních odvětvích a v mnoha aplikacích, kdy je nezbytná odolnost vůči atmosférickým vlivům a chemické korozi a kdy mohou být zásadní také hygienická hlediska, jako jsou zařízení pro zpracování a skladování potravinářských výrobků, zařízení v chemickém průmyslu, výroba lékařských zařízení, zařízení pro veřejné osvětlení, stavba lodí atd.

2.   Dotčený výrobek

| (11) | Spojovací prostředky a jejich části, tj. svorníky (maticové šrouby), matice, šrouby a vruty z korozivzdorné oceli, které se používají k mechanickému spojení dvou a více prvků, se obvykle dovážejí pod kódy 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61, 7318 15 70 and 7318 16 30. Existuje mnoho druhů spojovacích prostředků a jejich částí, každý z nich je určen specifickými fyzikálními a technickými vlastnostmi a jakostním stupněm korozivzdorné oceli, ze které je vyroben. |
| --- | --- |

(11)

Spojovací prostředky a jejich části, tj. svorníky (maticové šrouby), matice, šrouby a vruty z korozivzdorné oceli, které se používají k mechanickému spojení dvou a více prvků, se obvykle dovážejí pod kódy 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61, 7318 15 70 and 7318 16 30. Existuje mnoho druhů spojovacích prostředků a jejich částí, každý z nich je určen specifickými fyzikálními a technickými vlastnostmi a jakostním stupněm korozivzdorné oceli, ze které je vyroben.

| (12) | V průběhu šetření dovozci a sdružení německých dovozců/distributorů tvrdili, že matice by měly být z předmětu šetření vyloučeny z důvodu jejich údajné nedostatečné výroby ve Společenství. |
| --- | --- |

(12)

V průběhu šetření dovozci a sdružení německých dovozců/distributorů tvrdili, že matice by měly být z předmětu šetření vyloučeny z důvodu jejich údajné nedostatečné výroby ve Společenství.

| (13) | K tomuto problému bylo přihlédnuto. V průběhu předběžného šetření vznikly pochybnosti o tom, zda by se matice mohly považovat za samostatný výrobek v rámci ostatních spojovacích prostředků a jejich částí. V tomto ohledu se musí dále prozkoumat mnoho aspektů, např. zda a v jakém rozsahu se svorníky a matice prodávají na trhu společně jako jeden systém, v jakém rozsahu se tyto typy společně vyvíjejí, atd. Bude také zapotřebí provést další šetření s ohledem na to, v jakém rozsahu jsou výrobci ve Společenství schopni tyto systémy nabízet. Na základě uvedeného bylo předběžně rozhodnuto, že matice, běžně dovážené pod kódy KN 7318 16 30, nebudou zahrnuty do definice dotčeného výrobku. |
| --- | --- |

(13)

K tomuto problému bylo přihlédnuto. V průběhu předběžného šetření vznikly pochybnosti o tom, zda by se matice mohly považovat za samostatný výrobek v rámci ostatních spojovacích prostředků a jejich částí. V tomto ohledu se musí dále prozkoumat mnoho aspektů, např. zda a v jakém rozsahu se svorníky a matice prodávají na trhu společně jako jeden systém, v jakém rozsahu se tyto typy společně vyvíjejí, atd. Bude také zapotřebí provést další šetření s ohledem na to, v jakém rozsahu jsou výrobci ve Společenství schopni tyto systémy nabízet. Na základě uvedeného bylo předběžně rozhodnuto, že matice, běžně dovážené pod kódy KN 7318 16 30, nebudou zahrnuty do definice dotčeného výrobku.

| (14) | V této souvislosti je vhodné poznamenat, že se jeví, že prakticky všechny dovozy z Filipín představují matice. Rozhodne-li se tedy v konečné fázi šetření, že matice budou vyjmuty z okruhu výrobků, bude muset být řízení s ohledem na Filipíny zastaveno. |
| --- | --- |

(14)

V této souvislosti je vhodné poznamenat, že se jeví, že prakticky všechny dovozy z Filipín představují matice. Rozhodne-li se tedy v konečné fázi šetření, že matice budou vyjmuty z okruhu výrobků, bude muset být řízení s ohledem na Filipíny zastaveno.

| (15) | Dovozci a sdružení německých dovozců/distributorů dále požadovali, aby byl okruh výrobků omezen na kódy KN 7318 15 61 a 7318 15 70, tj. na šrouby z korozivzdorné oceli se šestihrannou hlavou a na šestihranné maticové šrouby z korozivzdorné oceli, protože výroba ostatních druhů spojovacích prostředků a jejich částí je ve Společenství nedostatečná. Šetření však potvrdilo, že tyto ostatní druhy spojovacích prostředků a jejich částí se ve Společenství vyrábí. Tento požadavek nemohl být proto přijat. |
| --- | --- |

(15)

Dovozci a sdružení německých dovozců/distributorů dále požadovali, aby byl okruh výrobků omezen na kódy KN 7318 15 61 a 7318 15 70, tj. na šrouby z korozivzdorné oceli se šestihrannou hlavou a na šestihranné maticové šrouby z korozivzdorné oceli, protože výroba ostatních druhů spojovacích prostředků a jejich částí je ve Společenství nedostatečná. Šetření však potvrdilo, že tyto ostatní druhy spojovacích prostředků a jejich částí se ve Společenství vyrábí. Tento požadavek nemohl být proto přijat.

| (16) | Bylo zjištěno, že všechny druhy, s výjimkou matic, spadají do široké definice spojovacích prostředků a mají stejné základní fyzikální a technické vlastnosti, stejné základní použití a stejné distribuční kanály. |
| --- | --- |

(16)

Bylo zjištěno, že všechny druhy, s výjimkou matic, spadají do široké definice spojovacích prostředků a mají stejné základní fyzikální a technické vlastnosti, stejné základní použití a stejné distribuční kanály.

| (17) | V důsledku toho všechny rozličné druhy spojovacích prostředků a jejich částí, s výjimkou matic, běžně dovážené pod kódy KN 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 a 7318 15 70 a pocházející z ČLR, Indonésie, Malajsie, Tchaj-wanu, Thajska a Vietnamu předběžně představují pro účely tohoto šetření jeden výrobek („dotčený výrobek“). |
| --- | --- |

(17)

V důsledku toho všechny rozličné druhy spojovacích prostředků a jejich částí, s výjimkou matic, běžně dovážené pod kódy KN 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 a 7318 15 70 a pocházející z ČLR, Indonésie, Malajsie, Tchaj-wanu, Thajska a Vietnamu předběžně představují pro účely tohoto šetření jeden výrobek („dotčený výrobek“).

3.   Obdobný výrobek

| (18) | Komise zjistila, že všechny spojovací prostředky a jejich části vyrobené a prodané na příslušných tuzemských trzích v ČLR, Indonésii, Malajsii, Tchaj-wanu, Thajsku a Vietnamu a vyvezené do Společenství z dotčených zemí, jakož i spojovací prostředky a jejich části vyrobené výrobním odvětvím Společenství a prodané ve Společenství, mají stejné fyzikální, chemické a technické vlastnosti a použití. Byl proto učiněn předběžný závěr, že všechny tyto výrobky jsou obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení. |
| --- | --- |

(18)

Komise zjistila, že všechny spojovací prostředky a jejich části vyrobené a prodané na příslušných tuzemských trzích v ČLR, Indonésii, Malajsii, Tchaj-wanu, Thajsku a Vietnamu a vyvezené do Společenství z dotčených zemí, jakož i spojovací prostředky a jejich části vyrobené výrobním odvětvím Společenství a prodané ve Společenství, mají stejné fyzikální, chemické a technické vlastnosti a použití. Byl proto učiněn předběžný závěr, že všechny tyto výrobky jsou obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.

C.   VÝBĚR VZORKŮ

1.   Výběr vzorku vyvážejících výrobců v ČLR a Tchaj-wanu

| (19) | Vzhledem k velkému počtu vyvážejících výrobců v ČLR a Tchaj-wanu se v oznámení o zahájení počítalo s výběrem vzorku v souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení. |
| --- | --- |

(19)

Vzhledem k velkému počtu vyvážejících výrobců v ČLR a Tchaj-wanu se v oznámení o zahájení počítalo s výběrem vzorku v souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení.

| (20) | S cílem umožnit Komisi rozhodnout, zda je výběr vzorků nutný, a pokud ano, vybrat vzorek, byli vyvážející výrobci požádáni, aby se do 15 dnů od zahájení šetření přihlásili a poskytli základní informace o svých vývozech a tuzemském prodeji, o přesných činnostech s ohledem na výrobu dotčeného výrobku a jméně a činnostech spřízněných společností podílejících se na výrobě a/nebo prodeji dotčeného výrobku. O vyjádření byly požádány také úřady v ČLR a Tchaj-wanu. |
| --- | --- |

(20)

S cílem umožnit Komisi rozhodnout, zda je výběr vzorků nutný, a pokud ano, vybrat vzorek, byli vyvážející výrobci požádáni, aby se do 15 dnů od zahájení šetření přihlásili a poskytli základní informace o svých vývozech a tuzemském prodeji, o přesných činnostech s ohledem na výrobu dotčeného výrobku a jméně a činnostech spřízněných společností podílejících se na výrobě a/nebo prodeji dotčeného výrobku. O vyjádření byly požádány také úřady v ČLR a Tchaj-wanu.

1.1.   Předběžný výběr spolupracujících vyvážejících výrobců

| (21) | Pouze dva vyvážející výrobci v ČLR vyšli vstříc a poskytli požadované informace ve lhůtě tří týdnů stanovené v čl. 17 odst. 2 základního nařízení. Za těchto okolností Komise rozhodla, že výběr vzorku vyvážejících výrobců v ČLR není nutný. |
| --- | --- |

(21)

Pouze dva vyvážející výrobci v ČLR vyšli vstříc a poskytli požadované informace ve lhůtě tří týdnů stanovené v čl. 17 odst. 2 základního nařízení. Za těchto okolností Komise rozhodla, že výběr vzorku vyvážejících výrobců v ČLR není nutný.

| (22) | V Tchaj-wanu vyšlo vstříc a poskytlo požadované informace v dané lhůtě stanovené v čl. 17 odst. 2 základního nařízení čtyřicet devět společností. Pouze třicet sedm z vyvážejících výrobců však uvedlo vývozy do Společenství během období šetření. Tito vyvážející výrobci, kteří vyvezli dotčený výrobek do Společenství během období šetření a vyjádřili ochotu být zařazeni do vzorku, byli nejdříve považováni za spolupracující společnosti a byli bráni v úvahu při výběru vzorku. Jedenáct ze zbývajících dvanácti společností byli buď obchodníci, nebo vyvážející výrobci bez vývozu do Společenství v období šetření. Proto na tyto společnosti nebyl brán ohled při výpočtu dumpingu. Na závěr by se mělo poznamenat, že jedna ze zbývajících dvanácti společností byla výhradním vyvážejícím výrobcem matic a předběžná opatření se jí tedy netýkala. |
| --- | --- |

(22)

V Tchaj-wanu vyšlo vstříc a poskytlo požadované informace v dané lhůtě stanovené v čl. 17 odst. 2 základního nařízení čtyřicet devět společností. Pouze třicet sedm z vyvážejících výrobců však uvedlo vývozy do Společenství během období šetření. Tito vyvážející výrobci, kteří vyvezli dotčený výrobek do Společenství během období šetření a vyjádřili ochotu být zařazeni do vzorku, byli nejdříve považováni za spolupracující společnosti a byli bráni v úvahu při výběru vzorku. Jedenáct ze zbývajících dvanácti společností byli buď obchodníci, nebo vyvážející výrobci bez vývozu do Společenství v období šetření. Proto na tyto společnosti nebyl brán ohled při výpočtu dumpingu. Na závěr by se mělo poznamenat, že jedna ze zbývajících dvanácti společností byla výhradním vyvážejícím výrobcem matic a předběžná opatření se jí tedy netýkala.

| (23) | Spolupracující vyvážející výrobci představovali asi 78 % celkového vývozu dotčeného výrobku z Tchaj-wanu do Společenství. |
| --- | --- |

(23)

Spolupracující vyvážející výrobci představovali asi 78 % celkového vývozu dotčeného výrobku z Tchaj-wanu do Společenství.

| (24) | Vyvážející výrobci, kteří se v uvedené lhůtě nepřihlásili, se považovali za strany nespolupracující na šetření. |
| --- | --- |

(24)

Vyvážející výrobci, kteří se v uvedené lhůtě nepřihlásili, se považovali za strany nespolupracující na šetření.

1.2.   Výběr vzorku

| (25) | Podle čl. 17 odst. 1 základního nařízení byl výběr založen na největším reprezentativním objemu vývozu, který mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně přezkoumán. Na tomto základě bylo jako vzorek vybráno pět tchajwanských vyvážejících výrobců. Tyto vybrané společnosti představovaly okolo 47 % tchajwanského vývozu do Společenství a asi 57 % tuzemského prodeje v Tchaj-wanu. Podle čl. 17 odst. 2 základního nařízení byl výběr projednán s tchajwanskými úřady, které nevznesly žádné námitky. |
| --- | --- |

(25)

Podle čl. 17 odst. 1 základního nařízení byl výběr založen na největším reprezentativním objemu vývozu, který mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně přezkoumán. Na tomto základě bylo jako vzorek vybráno pět tchajwanských vyvážejících výrobců. Tyto vybrané společnosti představovaly okolo 47 % tchajwanského vývozu do Společenství a asi 57 % tuzemského prodeje v Tchaj-wanu. Podle čl. 17 odst. 2 základního nařízení byl výběr projednán s tchajwanskými úřady, které nevznesly žádné námitky.

| (26) | Třicet dva spolupracujících vyvážejících výrobců, kteří nakonec nebyli zařazeni do vzorku, bylo informováno prostřednictvím tchajwanských úřadů o tom, že pokud bude na jejich dovozy uložené antidumpingové clo, bude vypočítáno v souladu s ustanoveními čl. 9 odst. 6 základního nařízení. |
| --- | --- |

(26)

Třicet dva spolupracujících vyvážejících výrobců, kteří nakonec nebyli zařazeni do vzorku, bylo informováno prostřednictvím tchajwanských úřadů o tom, že pokud bude na jejich dovozy uložené antidumpingové clo, bude vypočítáno v souladu s ustanoveními čl. 9 odst. 6 základního nařízení.

| (27) | Všem pěti společnostem tvořícím vzorek byly odeslány dotazníky a odpovědi od všech těchto společností byly obdrženy ve stanovené lhůtě. |
| --- | --- |

(27)

Všem pěti společnostem tvořícím vzorek byly odeslány dotazníky a odpovědi od všech těchto společností byly obdrženy ve stanovené lhůtě.

1.3.   Individuální přezkoumání

| (28) | Dva vyvážející výrobci v Tchaj-wanu, kteří nebyli zařazeni do vzorku, požadovali individuální dumpingové rozpětí a celní sazbu, pokud by měly být uloženy, a to s ohledem na uplatnění čl. 9 odst. 6 a čl. 17 odst. 3 základního nařízení. S ohledem na vysoký počet zúčastněných zemí a stran a časovému omezení došla Komise k závěru, že nebude uděleno žádné individuální přezkoumání vyvážejících výrobců v Tchaj-wanu, protože by to znamenalo příliš velké břemeno a zabránilo by to dokončení šetření v řádném čase. Kromě toho se musí poznamenat, že jeden z vyvážejících výrobců žádajících o individuální přezkoumání vyráběl pouze matice, které, jak je uvedeno výše, jsou předběžně vyloučeny z předmětu tohoto řízení. |
| --- | --- |

(28)

Dva vyvážející výrobci v Tchaj-wanu, kteří nebyli zařazeni do vzorku, požadovali individuální dumpingové rozpětí a celní sazbu, pokud by měly být uloženy, a to s ohledem na uplatnění čl. 9 odst. 6 a čl. 17 odst. 3 základního nařízení. S ohledem na vysoký počet zúčastněných zemí a stran a časovému omezení došla Komise k závěru, že nebude uděleno žádné individuální přezkoumání vyvážejících výrobců v Tchaj-wanu, protože by to znamenalo příliš velké břemeno a zabránilo by to dokončení šetření v řádném čase. Kromě toho se musí poznamenat, že jeden z vyvážejících výrobců žádajících o individuální přezkoumání vyráběl pouze matice, které, jak je uvedeno výše, jsou předběžně vyloučeny z předmětu tohoto řízení.

2.   Výběr vzorku výrobců ve Společenství

| (29) | Vzhledem k velkému počtu výrobců ve Společenství se v oznámení o zahájení počítalo s výběrem vzorku v souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení. Pro tyto účely Komise požádala výrobce ve Společenství, aby poskytli informace o výrobě a prodeji obdobného výrobku. |
| --- | --- |

(29)

Vzhledem k velkému počtu výrobců ve Společenství se v oznámení o zahájení počítalo s výběrem vzorku v souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení. Pro tyto účely Komise požádala výrobce ve Společenství, aby poskytli informace o výrobě a prodeji obdobného výrobku.

| (30) | Osm výrobců ve Společenství vyšlo vstříc a poskytlo požadované informace v dané lhůtě stanovené v čl. 17 odst. 2 základního nařízení. Podle čl. 17 odst. 1 základního nařízení Komise vybrala do vzorku čtyři společnosti ze dvou členských států, tři z Itálie a jednu z Německa, protože představovaly největší reprezentativní objem výroby ve Společenství (asi 50 %), který mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně přezkoumán. Podle čl. 17 odst. 2 základního nařízení byl výběr projednán se sdružením výrobců ve Společenství, které nevzneslo žádné námitky. Kromě toho čtyři zbývající výrobci se sídlem v Belgii, Německu, Itálii a Spojeném království byli požádáni o poskytnutí určitých všeobecných údajů pro účely analýzy újmy. Všichni výrobci ve Společenství zařazení do vzorku a dva další výrobci ve Společenství spolupracovali a poslali odpovědi ve stanovené lhůtě. Jedna ze dvou spolupracujících společností nezařazených do vzorku však byla výhradním výrobcem některých speciálních matic, které byly předběžně vyloučeny z předmětu šetření, a proto nebyl na tuto společnost pro účely předběžných závěrů brán další ohled. |
| --- | --- |

(30)

Osm výrobců ve Společenství vyšlo vstříc a poskytlo požadované informace v dané lhůtě stanovené v čl. 17 odst. 2 základního nařízení. Podle čl. 17 odst. 1 základního nařízení Komise vybrala do vzorku čtyři společnosti ze dvou členských států, tři z Itálie a jednu z Německa, protože představovaly největší reprezentativní objem výroby ve Společenství (asi 50 %), který mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně přezkoumán. Podle čl. 17 odst. 2 základního nařízení byl výběr projednán se sdružením výrobců ve Společenství, které nevzneslo žádné námitky. Kromě toho čtyři zbývající výrobci se sídlem v Belgii, Německu, Itálii a Spojeném království byli požádáni o poskytnutí určitých všeobecných údajů pro účely analýzy újmy. Všichni výrobci ve Společenství zařazení do vzorku a dva další výrobci ve Společenství spolupracovali a poslali odpovědi ve stanovené lhůtě. Jedna ze dvou spolupracujících společností nezařazených do vzorku však byla výhradním výrobcem některých speciálních matic, které byly předběžně vyloučeny z předmětu šetření, a proto nebyl na tuto společnost pro účely předběžných závěrů brán další ohled.

3.   Výběr vzorku dovozců

| (31) | Vzhledem k velkému počtu dovozců ve Společenství se v oznámení o zahájení počítalo s výběrem vzorku v souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení. Pro tyto účely Komise požádala dovozce, aby poskytli informace o dovozech a prodeji dotčeného výrobku. |
| --- | --- |

(31)

Vzhledem k velkému počtu dovozců ve Společenství se v oznámení o zahájení počítalo s výběrem vzorku v souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení. Pro tyto účely Komise požádala dovozce, aby poskytli informace o dovozech a prodeji dotčeného výrobku.

| (32) | Na základě obdržených informací Komise vybrala do vzorku pět dovozců ze čtyř členských států, dva z Německa, jednoho z Itálie, jednoho ze Švédska a jednoho ze Spojeného království. Výběr byl projednán se známými sdruženími dovozců. Tito dovozci představovali největší reprezentativní objem prodeje známých dovozců ve Společenství (asi 37 %), který mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně přezkoumán. Čtyři dovozci spolupracovali a odeslali odpovědi na dotazníky. Švédský dovozce dále nespolupracoval a pouze dva dovozci poskytli úplné odpovědi se všemi požadovanými informacemi. |
| --- | --- |

(32)

Na základě obdržených informací Komise vybrala do vzorku pět dovozců ze čtyř členských států, dva z Německa, jednoho z Itálie, jednoho ze Švédska a jednoho ze Spojeného království. Výběr byl projednán se známými sdruženími dovozců. Tito dovozci představovali největší reprezentativní objem prodeje známých dovozců ve Společenství (asi 37 %), který mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně přezkoumán. Čtyři dovozci spolupracovali a odeslali odpovědi na dotazníky. Švédský dovozce dále nespolupracoval a pouze dva dovozci poskytli úplné odpovědi se všemi požadovanými informacemi.

D.   DUMPING

1.   Zacházení jako v tržním hospodářství

| (33) | Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se při antidumpingových šetřeních týkajících se dovozů pocházejících z ČLR a Vietnamu běžná hodnota určuje podle odstavců 1 až 6 uvedeného článku v případě těch vyvážejících výrobců, kteří splnili kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, tj. tehdy, kdy bylo prokázáno, že s ohledem na výrobu a prodej obdobného výrobku převažují podmínky tržního hospodářství. Ve stručnosti a pouze pro usnadnění odkazování jsou tato kritéria shrnuta níže:






  1. | obchodní rozhodnutí a náklady reagují na tržní podmínky a nejsou ovlivněny zásadním zásahem státu; |
| --- | --- | --- |

(33)

Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se při antidumpingových šetřeních týkajících se dovozů pocházejících z ČLR a Vietnamu běžná hodnota určuje podle odstavců 1 až 6 uvedeného článku v případě těch vyvážejících výrobců, kteří splnili kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, tj. tehdy, kdy bylo prokázáno, že s ohledem na výrobu a prodej obdobného výrobku převažují podmínky tržního hospodářství. Ve stručnosti a pouze pro usnadnění odkazování jsou tato kritéria shrnuta níže:

1.

obchodní rozhodnutí a náklady reagují na tržní podmínky a nejsou ovlivněny zásadním zásahem státu;

| 2. | účetnictví je prověřováno nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy („IAS“) a používáno ve všech oblastech; |
| --- | --- |

2.

účetnictví je prověřováno nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy („IAS“) a používáno ve všech oblastech;

| 3. | neexistují podstatná zkreslení způsobená bývalým systémem netržního hospodářství; |
| --- | --- |

3.

neexistují podstatná zkreslení způsobená bývalým systémem netržního hospodářství;

| 4. | právní jistotu a stabilitu zaručují právní předpisy o úpadku a o vlastnictví; |
| --- | --- |

4.

právní jistotu a stabilitu zaručují právní předpisy o úpadku a o vlastnictví;

| 5. | převod směnných kurzů se provádí podle tržních kurzů. |
| --- | --- |

5.

převod směnných kurzů se provádí podle tržních kurzů.

| (34) | Dva čínští výrobci a jeden vietnamský výrobce požádali o zacházení jako v tržním hospodářství podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení a odpověděli na formulář žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství pro vyvážející výrobce ve stanovené lhůtě. |
| --- | --- |

(34)

Dva čínští výrobci a jeden vietnamský výrobce požádali o zacházení jako v tržním hospodářství podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení a odpověděli na formulář žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství pro vyvážející výrobce ve stanovené lhůtě.

| (35) | Jeden čínský výrobce byl v zahajovací fázi podnikání a neměl auditorem prověřené ani jiné účetní doklady. Komise došla k závěru, že neexistence těchto účetních dokladů brání rozhodnutí, zda byla splněna kritéria 2 a 3. Následkem toho byl učiněn závěr, že společnost nesplnila požadavky pro udělení zacházení jako v tržním hospodářství. Společnost o tom byla informována a nepodala žádné námitky. |
| --- | --- |

(35)

Jeden čínský výrobce byl v zahajovací fázi podnikání a neměl auditorem prověřené ani jiné účetní doklady. Komise došla k závěru, že neexistence těchto účetních dokladů brání rozhodnutí, zda byla splněna kritéria 2 a 3. Následkem toho byl učiněn závěr, že společnost nesplnila požadavky pro udělení zacházení jako v tržním hospodářství. Společnost o tom byla informována a nepodala žádné námitky.

| (36) | V případě druhého čínského vyvážejícího výrobce si Komise vyžádala všechny informace považované za nezbytné a ověřila všechny informace podané v žádosti o udělení zacházení jako v tržním hospodářství v prostorách dotčené společnosti. |
| --- | --- |

(36)

V případě druhého čínského vyvážejícího výrobce si Komise vyžádala všechny informace považované za nezbytné a ověřila všechny informace podané v žádosti o udělení zacházení jako v tržním hospodářství v prostorách dotčené společnosti.

| (37) | Ověřením se zjistilo, že společnost neměla jediný jasný soubor základních účetních záznamů, které jsou vypracovány a ověřeny auditorem v souladu s IAS. Ačkoli bylo účetnictví prověřeno nezávislými externími auditory, zůstaly v něm mnohé problémy a nesrovnalosti. V průběhu šetření společnost odevzdala odlišné verze svého účetnictví, z nichž všechny obsahovaly významné chyby, jako neodpovídající konečná a počáteční bilance následujících finančních roků (IAS 1) nebo údajné změny v účetních postupech, které nebyly řádně doloženy žádným údajem v účetnictví (IAS 8). Nebylo možné sladit důležité údaje jako obrat z prodeje s ostatními záznamy společnosti. Společnost kromě toho vykázala významné zisky, ačkoli ve skutečnosti se zdálo, že utrpěla velké ztráty, a předložené účetnictví neobsahovalo řádné konsolidované údaje pokrývající veškeré operace. Zprávy auditorů se vůbec nevyjadřovaly k problémům uvedeným výše.
  Vzhledem k výše uvedenému nebylo kritérium 2 splněno. V důsledku toho byl učiněn závěr, že společnost nesplnila podmínky stanovené v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. |
| --- | --- |

(37)

Ověřením se zjistilo, že společnost neměla jediný jasný soubor základních účetních záznamů, které jsou vypracovány a ověřeny auditorem v souladu s IAS. Ačkoli bylo účetnictví prověřeno nezávislými externími auditory, zůstaly v něm mnohé problémy a nesrovnalosti. V průběhu šetření společnost odevzdala odlišné verze svého účetnictví, z nichž všechny obsahovaly významné chyby, jako neodpovídající konečná a počáteční bilance následujících finančních roků (IAS 1) nebo údajné změny v účetních postupech, které nebyly řádně doloženy žádným údajem v účetnictví (IAS 8). Nebylo možné sladit důležité údaje jako obrat z prodeje s ostatními záznamy společnosti. Společnost kromě toho vykázala významné zisky, ačkoli ve skutečnosti se zdálo, že utrpěla velké ztráty, a předložené účetnictví neobsahovalo řádné konsolidované údaje pokrývající veškeré operace. Zprávy auditorů se vůbec nevyjadřovaly k problémům uvedeným výše.

Vzhledem k výše uvedenému nebylo kritérium 2 splněno. V důsledku toho byl učiněn závěr, že společnost nesplnila podmínky stanovené v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.

| (38) | V případě vietnamského výrobce si Komise vyžádala veškeré informace považované za nezbytné. |
| --- | --- |

(38)

V případě vietnamského výrobce si Komise vyžádala veškeré informace považované za nezbytné.

| (39) | S ohledem na kritérium 1 byl učiněn závěr, že nebylo splněno. Bylo zejména zjištěno, že existuje určité množstevní omezení s ohledem na vývoz a tuzemský prodej. Toto omezení bylo obsaženo v oprávnění k podnikání v investiční oblasti, žádosti o vydání tohoto oprávnění a také ve stanovách společnosti. Všechna rozhodnutí týkající se pronájmu pozemků jsou v oprávnění k podnikání v investiční oblasti výslovně určena státem. Společnost také požívá výhody osvobození od platby za pronájem pozemku, dokud nebudou dokončeny základní stavební plány, a také další výhody prominutí platby za pronájem pozemku po několik let. Na základě těchto okolností bylo zjištěno, že společnost neprokázala, že její obchodní rozhodnutí a náklady reagují na tržní podmínky a nejsou ovlivněny významnými zásahy státu. |
| --- | --- |

(39)

S ohledem na kritérium 1 byl učiněn závěr, že nebylo splněno. Bylo zejména zjištěno, že existuje určité množstevní omezení s ohledem na vývoz a tuzemský prodej. Toto omezení bylo obsaženo v oprávnění k podnikání v investiční oblasti, žádosti o vydání tohoto oprávnění a také ve stanovách společnosti. Všechna rozhodnutí týkající se pronájmu pozemků jsou v oprávnění k podnikání v investiční oblasti výslovně určena státem. Společnost také požívá výhody osvobození od platby za pronájem pozemku, dokud nebudou dokončeny základní stavební plány, a také další výhody prominutí platby za pronájem pozemku po několik let. Na základě těchto okolností bylo zjištěno, že společnost neprokázala, že její obchodní rozhodnutí a náklady reagují na tržní podmínky a nejsou ovlivněny významnými zásahy státu.

| (40) | S ohledem na kritérium 2 byl učiněn závěr, že nebylo splněno, protože v rozporu s IAS 1 nebyla účetní závěrka za rok 2002 včas zveřejněna a nebyla řádně prověřena. |
| --- | --- |

(40)

S ohledem na kritérium 2 byl učiněn závěr, že nebylo splněno, protože v rozporu s IAS 1 nebyla účetní závěrka za rok 2002 včas zveřejněna a nebyla řádně prověřena.

| (41) | V důsledku toho byl učiněn závěr, že společnost nesplnila podmínky stanovené v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. |
| --- | --- |

(41)

V důsledku toho byl učiněn závěr, že společnost nesplnila podmínky stanovené v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.

| (42) | Dotčení vyvážející výrobci v Číně a Vietnamu a výrobní odvětví Společenství dostali příležitost vyjádřit se k uvedeným závěrům. |
| --- | --- |

(42)

Dotčení vyvážející výrobci v Číně a Vietnamu a výrobní odvětví Společenství dostali příležitost vyjádřit se k uvedeným závěrům.

| (43) | Dva vyvážející výrobci namítli proti rozhodnutí a tvrdili, že by jim mělo být uděleno zacházení jako v tržním hospodářství. |
| --- | --- |

(43)

Dva vyvážející výrobci namítli proti rozhodnutí a tvrdili, že by jim mělo být uděleno zacházení jako v tržním hospodářství.

| (44) | Čínský vyvážející výrobce tvrdil, že použité účetní zásady jsou v souladu s čínskými účetními pravidly a praxí pro podniky. |
| --- | --- |

(44)

Čínský vyvážející výrobce tvrdil, že použité účetní zásady jsou v souladu s čínskými účetními pravidly a praxí pro podniky.

| (45) | V souvislosti s tím se poznamenává, že podle kritéria stanoveného v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení Komise přezkoumá, zda je účetnictví těchto společností vypracováno a ověřeno v souladu s IAS. Splnění nebo nesplnění čínských standardů není v kontextu hodnocení udělení zacházení jako v tržním hospodářství rozhodující. Závěry vycházející z ověření navíc představují buď nesplnění základních účetních zásad, nebo významné změny v účetnictví, které musí být řádně doloženy a vysvětleny. |
| --- | --- |

(45)

V souvislosti s tím se poznamenává, že podle kritéria stanoveného v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení Komise přezkoumá, zda je účetnictví těchto společností vypracováno a ověřeno v souladu s IAS. Splnění nebo nesplnění čínských standardů není v kontextu hodnocení udělení zacházení jako v tržním hospodářství rozhodující. Závěry vycházející z ověření navíc představují buď nesplnění základních účetních zásad, nebo významné změny v účetnictví, které musí být řádně doloženy a vysvětleny.

| (46) | Bez ohledu na výše uvedené se poznamenává, že článek 155 Čínského systému účetnictví pro obchodní podniky vyžaduje, aby společnosti předložily úplné a podrobné poznámky k účetní závěrce. Vzhledem k neexistenci smysluplných poznámek nebo vysvětlení v účetnictví společnosti se jeví, že ověření účtů nejenže porušovalo IAS, ale nesplňovalo ani čínské standardy. |
| --- | --- |

(46)

Bez ohledu na výše uvedené se poznamenává, že článek 155 Čínského systému účetnictví pro obchodní podniky vyžaduje, aby společnosti předložily úplné a podrobné poznámky k účetní závěrce. Vzhledem k neexistenci smysluplných poznámek nebo vysvětlení v účetnictví společnosti se jeví, že ověření účtů nejenže porušovalo IAS, ale nesplňovalo ani čínské standardy.

| (47) | V důsledku toho byl učiněn závěr, že připomínky čínského vyvážejícího výrobce nebyly oprávněné a že zacházení jako v tržním hospodářství nemohlo být uděleno. |
| --- | --- |

(47)

V důsledku toho byl učiněn závěr, že připomínky čínského vyvážejícího výrobce nebyly oprávněné a že zacházení jako v tržním hospodářství nemohlo být uděleno.

| (48) | Vietnamský vyvážející výrobce namítl, že poměr vývozu a tuzemského prodeje, který je uveden v oprávnění k podnikání v investiční oblasti, není závazný a pouze odráží zvláštní daňové pobídky, které vietnamská vláda zavedla na podporu investic. Proto žádný státní úřad údajně nepředepisuje, kolik může společnost prodat na vývoz a na tuzemském trhu. |
| --- | --- |

(48)

Vietnamský vyvážející výrobce namítl, že poměr vývozu a tuzemského prodeje, který je uveden v oprávnění k podnikání v investiční oblasti, není závazný a pouze odráží zvláštní daňové pobídky, které vietnamská vláda zavedla na podporu investic. Proto žádný státní úřad údajně nepředepisuje, kolik může společnost prodat na vývoz a na tuzemském trhu.

| (49) | V této souvislosti se konstatuje, že neexistuje žádá přímá souvislost mezi ustanoveními týkajícími se vydání oprávnění a ustanoveními týkajícími se daňových a finančních otázek. Oprávnění k podnikání investiční společnosti navíc samo o sobě neobsahovalo žádný údaj o tom, že by poměr vývozního prodeje byl stanoven čistě pro daňové účely. |
| --- | --- |

(49)

V této souvislosti se konstatuje, že neexistuje žádá přímá souvislost mezi ustanoveními týkajícími se vydání oprávnění a ustanoveními týkajícími se daňových a finančních otázek. Oprávnění k podnikání investiční společnosti navíc samo o sobě neobsahovalo žádný údaj o tom, že by poměr vývozního prodeje byl stanoven čistě pro daňové účely.

| (50) | Co se týče pronájmu pozemků, společnost namítla, že postupy při pronájmu pozemků ve Vietnamu nejsou v rozporu se zásadami tržního hospodářství a že všechna zvláštní ustanovení vztahující se k pronájmu pozemků představovaly pouze pobídky vietnamské vlády k získání zahraničních investic. Tento vyvážející výrobce tvrdil, že částka za pronájem byla sama o sobě druhem „daně“ a že pozemek koupil od jiné společnosti, která byla jeho „původním vlastníkem“. |
| --- | --- |

(50)

Co se týče pronájmu pozemků, společnost namítla, že postupy při pronájmu pozemků ve Vietnamu nejsou v rozporu se zásadami tržního hospodářství a že všechna zvláštní ustanovení vztahující se k pronájmu pozemků představovaly pouze pobídky vietnamské vlády k získání zahraničních investic. Tento vyvážející výrobce tvrdil, že částka za pronájem byla sama o sobě druhem „daně“ a že pozemek koupil od jiné společnosti, která byla jeho „původním vlastníkem“.

| (51) | Poznamenává se, že ve Vietnamu neexistuje volný trh s pozemky. Podle vládního oběžníku, který společnost odevzdala, stanovuje cenu pozemku stát. Co se týče argumentu o koupi pozemku od „původního vlastníka“, je tento termín poněkud zavádějící, jelikož ve Vietnamu neexistuje soukromé vlastnictví půdy. Společnost se ve skutečnosti odvolávala na kompenzaci za právo používat pozemek, která byla zaplacena předchozímu nájemci a která byla jednostranně stanovena státem. Kromě toho nebyly poskytnuty žádné důkazy, které by podpořily tvrzení, že částka za pronájem pozemku představuje druh „daně“. V každém případě, jak uvádí 39. bod odůvodnění, společnost neplatí několik let za pozemek žádné nájemné. |
| --- | --- |

(51)

Poznamenává se, že ve Vietnamu neexistuje volný trh s pozemky. Podle vládního oběžníku, který společnost odevzdala, stanovuje cenu pozemku stát. Co se týče argumentu o koupi pozemku od „původního vlastníka“, je tento termín poněkud zavádějící, jelikož ve Vietnamu neexistuje soukromé vlastnictví půdy. Společnost se ve skutečnosti odvolávala na kompenzaci za právo používat pozemek, která byla zaplacena předchozímu nájemci a která byla jednostranně stanovena státem. Kromě toho nebyly poskytnuty žádné důkazy, které by podpořily tvrzení, že částka za pronájem pozemku představuje druh „daně“. V každém případě, jak uvádí 39. bod odůvodnění, společnost neplatí několik let za pozemek žádné nájemné.

| (52) | S ohledem na kritérium 2 společnost namítla, že auditoři zaznamenali, že svou účetní závěrku za rok 2002 vydala později, než předepisují IAS, ale že získala souhlas ministerstva financí s tím, že na tuto nesrovnalost nebude brát ohled. |
| --- | --- |

(52)

S ohledem na kritérium 2 společnost namítla, že auditoři zaznamenali, že svou účetní závěrku za rok 2002 vydala později, než předepisují IAS, ale že získala souhlas ministerstva financí s tím, že na tuto nesrovnalost nebude brát ohled.

| (53) | Poznamenává se, že toto tvrzení nebylo v auditorské zprávě potvrzeno. Auditoři naopak uvedli, že audit byl proveden v souladu s IAS, a nepřipojili žádnou výhradu k účtům nebo vysvětlení ve formě poznámky o tom, že se společnost odklonila od jasně stanovené praxe IAS. Kromě toho skutečnost, že dopis vydaný ministerstvem financí může údajně změnit nebo uvolnit jasně stanovené právní zásady, dokazuje, že IAS nebyly řádně uplatněny. |
| --- | --- |

(53)

Poznamenává se, že toto tvrzení nebylo v auditorské zprávě potvrzeno. Auditoři naopak uvedli, že audit byl proveden v souladu s IAS, a nepřipojili žádnou výhradu k účtům nebo vysvětlení ve formě poznámky o tom, že se společnost odklonila od jasně stanovené praxe IAS. Kromě toho skutečnost, že dopis vydaný ministerstvem financí může údajně změnit nebo uvolnit jasně stanovené právní zásady, dokazuje, že IAS nebyly řádně uplatněny.

| (54) | V důsledku toho byl učiněn závěr, že kritéria 1 a 2 nebyla splněna, a že zacházení jako v tržním hospodářství proto nemohlo být uděleno. |
| --- | --- |

(54)

V důsledku toho byl učiněn závěr, že kritéria 1 a 2 nebyla splněna, a že zacházení jako v tržním hospodářství proto nemohlo být uděleno.

2.   Individuální zacházení

| (55) | Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se případné celostátní clo stanoví pro země spadající pod tento článek, s výjimkou případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat, že splnily všechna kritéria stanovená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení. |
| --- | --- |

(55)

Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se případné celostátní clo stanoví pro země spadající pod tento článek, s výjimkou případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat, že splnily všechna kritéria stanovená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení.

| (56) | Co se týče ČLR, oba spolupracující vyvážející výrobci, kteří požádali o udělení zacházení jako v tržním hospodářství, žádali také o udělení individuálního zacházení v případě, že by jim nebylo uděleno zacházení jako v tržním hospodářství. |
| --- | --- |

(56)

Co se týče ČLR, oba spolupracující vyvážející výrobci, kteří požádali o udělení zacházení jako v tržním hospodářství, žádali také o udělení individuálního zacházení v případě, že by jim nebylo uděleno zacházení jako v tržním hospodářství.

| (57) | Na základě dostupných informací bylo zjištěno, že obě společnosti splnily všechny požadavky pro individuální zacházení podle čl. 9 odst. 5 základního nařízení. |
| --- | --- |

(57)

Na základě dostupných informací bylo zjištěno, že obě společnosti splnily všechny požadavky pro individuální zacházení podle čl. 9 odst. 5 základního nařízení.

| (58) | Proto byl učiněn závěr, že by individuální zacházení mělo být uděleno následujícím vyvážejícím výrobcům v ČLR:






  — | Tengzhou Tengda Stainless Steel Product Co., Ltd, Tengzhou City, |
| --- | --- | --- |

(58)

Proto byl učiněn závěr, že by individuální zacházení mělo být uděleno následujícím vyvážejícím výrobcům v ČLR:

—

Tengzhou Tengda Stainless Steel Product Co., Ltd, Tengzhou City,

| — | Tong Ming Enterprise (Jiaxing) Co. Ltd, Zhejiang. |
| --- | --- |

—

Tong Ming Enterprise (Jiaxing) Co. Ltd, Zhejiang.

| (59) | Co se týče Vietnamu, vyvážející výrobce, který žádal o udělení zacházení jako v tržním hospodářství, požadoval také udělení individuálního zacházení v případě, že by mu nebylo uděleno zacházení jako v tržním hospodářství. |
| --- | --- |

(59)

Co se týče Vietnamu, vyvážející výrobce, který žádal o udělení zacházení jako v tržním hospodářství, požadoval také udělení individuálního zacházení v případě, že by mu nebylo uděleno zacházení jako v tržním hospodářství.

| (60) | Na základě dostupných informací bylo zjištěno, že tato společnost nesplnila všechny požadavky pro individuální zacházení podle čl. 9 odst. 5 základního nařízení.
  Bylo zejména zjištěno, jak je uvedeno v analýze pro udělení zacházení jako v tržním hospodářství výše, že množství vývozního prodeje nebyla svobodně určena společností, ale pevně stanovena státem v oprávnění k podnikání. Proto byl učiněn závěr, že společnost nesplnila podmínky pro udělení individuálního zacházení. |
| --- | --- |

(60)

Na základě dostupných informací bylo zjištěno, že tato společnost nesplnila všechny požadavky pro individuální zacházení podle čl. 9 odst. 5 základního nařízení.

Bylo zejména zjištěno, jak je uvedeno v analýze pro udělení zacházení jako v tržním hospodářství výše, že množství vývozního prodeje nebyla svobodně určena společností, ale pevně stanovena státem v oprávnění k podnikání. Proto byl učiněn závěr, že společnost nesplnila podmínky pro udělení individuálního zacházení.

| (61) | Další dva vietnamští vyvážející výrobci také žádali ve stanovené lhůtě o individuální zacházení. Jeden z nich však předložil neúplnou odpověď na dotazník a druhý nepředložil žádnou odpověď na dotazník.
  Tyto dvě společnosti neposkytly požadované informace nebo jiné vysvětlení. V důsledku toho Komise došla k závěru, že tyto společnosti neprokázaly, že splňují podmínky pro udělení individuálního zacházení. |
| --- | --- |

(61)

Další dva vietnamští vyvážející výrobci také žádali ve stanovené lhůtě o individuální zacházení. Jeden z nich však předložil neúplnou odpověď na dotazník a druhý nepředložil žádnou odpověď na dotazník.

Tyto dvě společnosti neposkytly požadované informace nebo jiné vysvětlení. V důsledku toho Komise došla k závěru, že tyto společnosti neprokázaly, že splňují podmínky pro udělení individuálního zacházení.

3.   Běžná hodnota

3.1.   Analogická země

| (62) | Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení musí být běžná hodnota pro vyvážející výrobce ze zemí s hospodářstvím v transformačním procesu, kterým nebylo uděleno zacházení jako v tržní ekonomice, stanovena na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty v analogické zemi. |
| --- | --- |

(62)

Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení musí být běžná hodnota pro vyvážející výrobce ze zemí s hospodářstvím v transformačním procesu, kterým nebylo uděleno zacházení jako v tržní ekonomice, stanovena na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty v analogické zemi.

| (63) | V oznámení o zahájení přezkumu byla jako vhodná analogická země pro účely stanovení běžné hodnoty pro ČLR a Vietnam navržena Indie. Komise vyzvala všechny účastníky řízení, aby se k tomu vyjádřili.
  Různí účastníci řízení podali své připomínky a navrhli jako analogickou zemi Tchaj-wan, Thajsko, Korejskou republiku nebo Itálii. Komise kontaktovala známé společnosti v Indii, která byla původně navržena jako vhodná analogická země. Od výrobců v Indii však Komise neobdržela žádné odpovědi na dotazníky ani smysluplné připomínky. Co se týče Korejské republiky a Itálie, účastníci řízení, kteří tyto země navrhli, neposkytli žádné specifické informace. Proto tyto země nebyly dále považovány za alternativní analogické země.
  Co se týče Thajska, poznamenává se, že v průběhu šetření vyšlo díky spolupracujícím výrobcům najevo, že v Thajsku neprobíhal žádný tuzemský prodej v běžném obchodním styku, a proto se nemohlo považovat za analogickou zemi.
  Bylo však zjištěno, že Tchaj-wan, který je jedním z největších výrobců dotčeného výrobku na světě, má reprezentativní tuzemský trh, na kterém široký sortiment výrobků a velký počet dodavatelů zajišťoval dostatečnou úroveň hospodářské soutěže. Šetřením se zjistilo, že výrazný podíl tuzemských prodejů v běžném obchodním styku pocházel od čtyř spolupracujících vyvážejících výrobců v Tchaj-wanu, kteří byli zařazeni do vzorku. |
| --- | --- |

(63)

V oznámení o zahájení přezkumu byla jako vhodná analogická země pro účely stanovení běžné hodnoty pro ČLR a Vietnam navržena Indie. Komise vyzvala všechny účastníky řízení, aby se k tomu vyjádřili.

Různí účastníci řízení podali své připomínky a navrhli jako analogickou zemi Tchaj-wan, Thajsko, Korejskou republiku nebo Itálii. Komise kontaktovala známé společnosti v Indii, která byla původně navržena jako vhodná analogická země. Od výrobců v Indii však Komise neobdržela žádné odpovědi na dotazníky ani smysluplné připomínky. Co se týče Korejské republiky a Itálie, účastníci řízení, kteří tyto země navrhli, neposkytli žádné specifické informace. Proto tyto země nebyly dále považovány za alternativní analogické země.

Co se týče Thajska, poznamenává se, že v průběhu šetření vyšlo díky spolupracujícím výrobcům najevo, že v Thajsku neprobíhal žádný tuzemský prodej v běžném obchodním styku, a proto se nemohlo považovat za analogickou zemi.

Bylo však zjištěno, že Tchaj-wan, který je jedním z největších výrobců dotčeného výrobku na světě, má reprezentativní tuzemský trh, na kterém široký sortiment výrobků a velký počet dodavatelů zajišťoval dostatečnou úroveň hospodářské soutěže. Šetřením se zjistilo, že výrazný podíl tuzemských prodejů v běžném obchodním styku pocházel od čtyř spolupracujících vyvážejících výrobců v Tchaj-wanu, kteří byli zařazeni do vzorku.

| (64) | S ohledem na výše uvedené byl učiněn závěr, že Tchaj-wan představuje vhodnou analogickou zemi podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení. |
| --- | --- |

(64)

S ohledem na výše uvedené byl učiněn závěr, že Tchaj-wan představuje vhodnou analogickou zemi podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení.

3.2.   Metodologie použitá pro stanovení běžné hodnoty

3.2.1.   Celková reprezentativnost

| (65) | Podle čl. 2 odst. 2 základního nařízení Komise nejdříve v každé zemi vývozu přezkoumala, zda byl prodej dotčeného výrobku nezávislým odběratelům na tuzemském trhu uskutečněný vyvážejícím výrobcem reprezentativní, tj. zda celkový objem tohoto prodeje činil alespoň 5 % celkového objemu odpovídajícího vývozního prodeje do Společenství. |
| --- | --- |

(65)

Podle čl. 2 odst. 2 základního nařízení Komise nejdříve v každé zemi vývozu přezkoumala, zda byl prodej dotčeného výrobku nezávislým odběratelům na tuzemském trhu uskutečněný vyvážejícím výrobcem reprezentativní, tj. zda celkový objem tohoto prodeje činil alespoň 5 % celkového objemu odpovídajícího vývozního prodeje do Společenství.

3.2.2.   Srovnatelnost druhů výrobků

| (66) | Komise následně určila ty druhy výrobků prodávaných na domácím trhu společnostmi s celkově reprezentativním tuzemským prodejem, které byly shodné nebo přímo srovnatelné s druhy prodávanými na vývoz do Společenství. Byla použita následující kritéria: kód KN, druh použité suroviny, číslo DIN (tj. číselný kód, pod kterým je výrobek zařazen v rámci nomenklatury DIN), průměr v milimetrech, délka v milimetrech. |
| --- | --- |

(66)

Komise následně určila ty druhy výrobků prodávaných na domácím trhu společnostmi s celkově reprezentativním tuzemským prodejem, které byly shodné nebo přímo srovnatelné s druhy prodávanými na vývoz do Společenství. Byla použita následující kritéria: kód KN, druh použité suroviny, číslo DIN (tj. číselný kód, pod kterým je výrobek zařazen v rámci nomenklatury DIN), průměr v milimetrech, délka v milimetrech.

3.2.3.   Specifická reprezentativnost druhu výrobku

| (67) | Prodej určitého druhu výrobku na tuzemském trhu byl považován za dostatečně reprezentativní tehdy, když objem prodeje tohoto druhu výrobku na tuzemském trhu nezávislým zákazníkům během období šetření představoval 5 % nebo více z celkového objemu prodeje srovnatelného druhu výrobku pro vývoz do Společenství. |
| --- | --- |

(67)

Prodej určitého druhu výrobku na tuzemském trhu byl považován za dostatečně reprezentativní tehdy, když objem prodeje tohoto druhu výrobku na tuzemském trhu nezávislým zákazníkům během období šetření představoval 5 % nebo více z celkového objemu prodeje srovnatelného druhu výrobku pro vývoz do Společenství.

3.2.4.   Posouzení běžného obchodního styku

| (68) | Komise následně přezkoumala, zda by se tuzemský prodej každé společnosti v každé zemi vývozu mohl považovat za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. |
| --- | --- |

(68)

Komise následně přezkoumala, zda by se tuzemský prodej každé společnosti v každé zemi vývozu mohl považovat za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení.

| (69) | Toto ověření proběhlo na základě stanovení podílu tuzemského prodeje každého vyváženého druhu výrobku prodaného se ztrátou nezávislým zákazníkům na tuzemském trhu během období šetření:






  a) | U druhů výrobků, u nichž více než 80 % objemu prodeje na tuzemském trhu nebylo učiněno pod náklady na jednotku a u nichž byl vážený průměr prodejní ceny roven váženému průměru výrobních nákladů nebo vyšší, byla běžná hodnota pro každý druh výrobku vypočtena jako vážený průměr všech cen daného druhu stanovených pro tuzemský prodej. |
| --- | --- | --- |

(69)

Toto ověření proběhlo na základě stanovení podílu tuzemského prodeje každého vyváženého druhu výrobku prodaného se ztrátou nezávislým zákazníkům na tuzemském trhu během období šetření:

a)

U druhů výrobků, u nichž více než 80 % objemu prodeje na tuzemském trhu nebylo učiněno pod náklady na jednotku a u nichž byl vážený průměr prodejní ceny roven váženému průměru výrobních nákladů nebo vyšší, byla běžná hodnota pro každý druh výrobku vypočtena jako vážený průměr všech cen daného druhu stanovených pro tuzemský prodej.

| b) | U druhů výrobků, u nichž alespoň 10 %, avšak ne více než 80 % objemu prodeje na tuzemském trhu nebylo učiněno pod náklady na jednotku, byla běžná hodnota pro každý druh výrobku vypočtena jako vážený průměr všech cen daného druhu stanovených pro tuzemský prodej, které byly shledány rovnými nákladům na jednotku nebo vyššími. |
| --- | --- |

b)

U druhů výrobků, u nichž alespoň 10 %, avšak ne více než 80 % objemu prodeje na tuzemském trhu nebylo učiněno pod náklady na jednotku, byla běžná hodnota pro každý druh výrobku vypočtena jako vážený průměr všech cen daného druhu stanovených pro tuzemský prodej, které byly shledány rovnými nákladům na jednotku nebo vyššími.

| c) | V případě druhů výrobků, z nichž méně než 10 % objemu bylo prodáno na tuzemském trhu za ceny, které nebyly nižší než náklady na jednotku, se mělo za to, že dotčený druh výrobku nebyl prodán v běžném obchodním styku, a proto byla běžná hodnota stanovena početně. |
| --- | --- |

c)

V případě druhů výrobků, z nichž méně než 10 % objemu bylo prodáno na tuzemském trhu za ceny, které nebyly nižší než náklady na jednotku, se mělo za to, že dotčený druh výrobku nebyl prodán v běžném obchodním styku, a proto byla běžná hodnota stanovena početně.

3.2.5.   Běžná hodnota založená na skutečné tuzemské ceně

| (70) | U druhů prodaných na vývoz do Společenství prošetřovanými společnostmi, které splnily požadavky uvedené v oddílech 3.2.3 až 3.2.4 písm. a) a b) výše, byla běžná hodnota odpovídajících druhů výrobků založena na skutečných cenách zaplacených nebo splatných nezávislými odběrateli na tuzemském trhu prošetřované země v období šetření, jak je stanoveno v čl. 2 odst. 1 základního nařízení. |
| --- | --- |

(70)

U druhů prodaných na vývoz do Společenství prošetřovanými společnostmi, které splnily požadavky uvedené v oddílech 3.2.3 až 3.2.4 písm. a) a b) výše, byla běžná hodnota odpovídajících druhů výrobků založena na skutečných cenách zaplacených nebo splatných nezávislými odběrateli na tuzemském trhu prošetřované země v období šetření, jak je stanoveno v čl. 2 odst. 1 základního nařízení.

3.2.6.   Běžná hodnota založená na početně zjištěné hodnotě

| (71) | V případě druhů výrobků spadajících do oddílu 3.2.4 písm. c) výše, jakož i v případě druhů výrobků, které nebyly prodány vyvážejícím výrobcem na tuzemském trhu prošetřovaných zemí v reprezentativním množství, jak je uvedeno v oddíle 3.2.3. výše, musela být běžná hodnota zjištěna početně.
  Pro početní zjištění běžné hodnoty podle čl. 2 odst. 6 základního nařízení byly k vlastním průměrným výrobním nákladům během období šetření připočteny vynaložené prodejní, správní a režijní náklady a vážený průměrný zisk z tuzemského prodeje obdobného výrobku realizovaný dotčenými spolupracujícími vyvážejícími výrobci v běžném obchodním styku. V případě potřeby byly oznámené výrobní náklady a prodejní, správní a režijní náklady před posouzením běžného obchodního styku a při početním zjištění běžné hodnoty opraveny.
  V prošetřovaných zemích, ve kterých žádní vyvážející výrobci neuskutečnili tuzemský prodej obdobného výrobku nebo stejné kategorie výrobků v běžném obchodním styku během období šetření, byla běžná hodnota početně stanovena na základě výrobních nákladů dotčeného vyvážejícího výrobce, které byly v případě potřeby opraveny. Předběžně se považovalo za vhodné k těmto výrobním nákladům přičíst vážený průměr vynaložených prodejních, správních a režijních nákladů a zisk z tuzemského prodeje obdobného výrobku realizovaný v období šetření čtyřmi tchajwanskými spolupracujícími vyvážejícími výrobci, kteří tvořili vzorek, a to podle čl. 2 odst. 6 písm. c) základního nařízení. |
| --- | --- |

(71)

V případě druhů výrobků spadajících do oddílu 3.2.4 písm. c) výše, jakož i v případě druhů výrobků, které nebyly prodány vyvážejícím výrobcem na tuzemském trhu prošetřovaných zemí v reprezentativním množství, jak je uvedeno v oddíle 3.2.3. výše, musela být běžná hodnota zjištěna početně.

Pro početní zjištění běžné hodnoty podle čl. 2 odst. 6 základního nařízení byly k vlastním průměrným výrobním nákladům během období šetření připočteny vynaložené prodejní, správní a režijní náklady a vážený průměrný zisk z tuzemského prodeje obdobného výrobku realizovaný dotčenými spolupracujícími vyvážejícími výrobci v běžném obchodním styku. V případě potřeby byly oznámené výrobní náklady a prodejní, správní a režijní náklady před posouzením běžného obchodního styku a při početním zjištění běžné hodnoty opraveny.

V prošetřovaných zemích, ve kterých žádní vyvážející výrobci neuskutečnili tuzemský prodej obdobného výrobku nebo stejné kategorie výrobků v běžném obchodním styku během období šetření, byla běžná hodnota početně stanovena na základě výrobních nákladů dotčeného vyvážejícího výrobce, které byly v případě potřeby opraveny. Předběžně se považovalo za vhodné k těmto výrobním nákladům přičíst vážený průměr vynaložených prodejních, správních a režijních nákladů a zisk z tuzemského prodeje obdobného výrobku realizovaný v období šetření čtyřmi tchajwanskými spolupracujícími vyvážejícími výrobci, kteří tvořili vzorek, a to podle čl. 2 odst. 6 písm. c) základního nařízení.

3.2.7.   Hospodářství v transformačním procesu

| (72) | V souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota pro ČLR a Vietnam stanovena na základě ověřených informací obdržených od výrobců v analogické zemi, tj. na základě ceny zaplacené nebo splatné na domácím trhu Tchaj-wanu za srovnatelné druhy výrobku, pokud bylo shledáno, že prodeje byly prováděny v rámci běžného obchodního styku, nebo na základě početně zjištěných běžných hodnot, pokud nebyly zjištěny žádné tuzemské prodeje srovnatelných druhů výrobků v běžném obchodním styku.
  Výsledná běžná hodnota byla stanovena jako vážený průměr tuzemské prodejní ceny pro nespřízněné odběratele nebo početně zjištěná hodnota za každý druh výrobku čtyř spolupracujících výrobců v Tchaj-wanu. |
| --- | --- |

(72)

V souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota pro ČLR a Vietnam stanovena na základě ověřených informací obdržených od výrobců v analogické zemi, tj. na základě ceny zaplacené nebo splatné na domácím trhu Tchaj-wanu za srovnatelné druhy výrobku, pokud bylo shledáno, že prodeje byly prováděny v rámci běžného obchodního styku, nebo na základě početně zjištěných běžných hodnot, pokud nebyly zjištěny žádné tuzemské prodeje srovnatelných druhů výrobků v běžném obchodním styku.

Výsledná běžná hodnota byla stanovena jako vážený průměr tuzemské prodejní ceny pro nespřízněné odběratele nebo početně zjištěná hodnota za každý druh výrobku čtyř spolupracujících výrobců v Tchaj-wanu.

3.3.   Stanovení běžné hodnoty

a)   Čínská lidová republika

| (73) | Jelikož nebylo uděleno zacházení jako v tržním hospodářství, byla běžná hodnota pro ČLR stanovena podle 72. bodu odůvodnění výše. |
| --- | --- |

(73)

Jelikož nebylo uděleno zacházení jako v tržním hospodářství, byla běžná hodnota pro ČLR stanovena podle 72. bodu odůvodnění výše.

b)   Indonésie

| (74) | V případě jediného indonéského spolupracujícího vyvážejícího výrobce bylo zjištěno, že nebyly realizovány žádné tuzemské prodeje obdobného výrobku. Běžná hodnota byla proto stanovena početně v souladu s 71. bodem odůvodnění výše. |
| --- | --- |

(74)

V případě jediného indonéského spolupracujícího vyvážejícího výrobce bylo zjištěno, že nebyly realizovány žádné tuzemské prodeje obdobného výrobku. Běžná hodnota byla proto stanovena početně v souladu s 71. bodem odůvodnění výše.

| (75) | Poznamenává se, že jiný indonéský vyvážející výrobce nejdříve odpověděl na dotazník zaslaný Komisí, později však ukončil svou obchodní činnost a nebylo tudíž možno jeho odpovědi na dotazník prověřit. Byl proto učiněn závěr, že tato společnost dále na šetření nespolupracovala. Společnost a indonéské úřady byly informovány a k tomuto vývoji se nijak nevyjádřily. |
| --- | --- |

(75)

Poznamenává se, že jiný indonéský vyvážející výrobce nejdříve odpověděl na dotazník zaslaný Komisí, později však ukončil svou obchodní činnost a nebylo tudíž možno jeho odpovědi na dotazník prověřit. Byl proto učiněn závěr, že tato společnost dále na šetření nespolupracovala. Společnost a indonéské úřady byly informovány a k tomuto vývoji se nijak nevyjádřily.

c)   Malajsie

| (76) | V případě dvou spolupracujících malajských vyvážejících výrobců, kteří měli sídlo v zóně volného obchodu, bylo zjištěno, že prodeje obdobného výrobku, které byly hlášené jako tuzemské, byly provedeny do zón volného obchodu nebo do celních skladů, tj. jednalo se o prodej určený pro vývoz jinými nezávislými stranami.
  V důsledku toho byl učiněn závěr, že v případě těchto vyvážejících výrobců nedošlo v období šetření k žádným reprezentativním tuzemským prodejům, a běžná hodnota byla proto stanovena početně v souladu s 71. bodem odůvodnění výše. |
| --- | --- |

(76)

V případě dvou spolupracujících malajských vyvážejících výrobců, kteří měli sídlo v zóně volného obchodu, bylo zjištěno, že prodeje obdobného výrobku, které byly hlášené jako tuzemské, byly provedeny do zón volného obchodu nebo do celních skladů, tj. jednalo se o prodej určený pro vývoz jinými nezávislými stranami.

V důsledku toho byl učiněn závěr, že v případě těchto vyvážejících výrobců nedošlo v období šetření k žádným reprezentativním tuzemským prodejům, a běžná hodnota byla proto stanovena početně v souladu s 71. bodem odůvodnění výše.

d)   Tchaj-wan

| (77) | V případě čtyř vyvážejících výrobců byla běžná hodnota stanovena v souladu s metodologií uvedenou v 65. a 71. bodu odůvodnění výše. |
| --- | --- |

(77)

V případě čtyř vyvážejících výrobců byla běžná hodnota stanovena v souladu s metodologií uvedenou v 65. a 71. bodu odůvodnění výše.

| (78) | V průběhu šetření bylo zjištěno, že dva z těchto čtyř spolupracujících vyvážejících výrobců jsou spříznění výrobci. Tyto společnosti prodávaly obdobný výrobek na tuzemském trhu jak prostřednictvím spřízněné prodávající společnosti, tak přímo nespřízněným odběratelům. Poznamenává se, že v souladu se třetím pododstavcem čl. 2 odst. 1 základního nařízení, kdy se druhy výrobku prodávají spřízněné prodávající společnosti, se tyto prodeje mohou považovat za nerealizované v běžném obchodním styku. Z tohoto důvodu a v zájmu stanovení běžné hodnoty byly tyto dvě společnosti požádány s dostatečnou časovou rezervou před provedením inspekce na místě, aby poskytly ceny účtované spřízněnou prodávající společností prvnímu nezávislému odběrateli. Na místě bylo zjištěno, že tito dva spolupracující výrobci tyto informace nemohli poskytnout. Prodávající společnost nakoupila dotčený výrobek z různých zdrojů, včetně uvedených dvou vyvážejících výrobců, a prodala ho koncovým uživatelům, prodejcům a distributorům. Prodávající společnost nicméně nebyla schopna prostřednictvím svého účetnictví prokázat, které výrobky byly koupeny od dvou spolupracujících výrobců, a nemohla tedy poskytnout prodejní ceny těchto výrobků poskytnuté nezávislým odběratelům.
  Na základě výše uvedeného došla Komise k předběžnému závěru, že prodeje dotčeného výrobku realizované na tuzemském trhu prostřednictvím spřízněné prodávající společnosti nebudou zohledněny při výpočtu běžné hodnoty, protože zbývající tuzemské prodeje mohly být stále považovány za reprezentativní. |
| --- | --- |

(78)

V průběhu šetření bylo zjištěno, že dva z těchto čtyř spolupracujících vyvážejících výrobců jsou spříznění výrobci. Tyto společnosti prodávaly obdobný výrobek na tuzemském trhu jak prostřednictvím spřízněné prodávající společnosti, tak přímo nespřízněným odběratelům. Poznamenává se, že v souladu se třetím pododstavcem čl. 2 odst. 1 základního nařízení, kdy se druhy výrobku prodávají spřízněné prodávající společnosti, se tyto prodeje mohou považovat za nerealizované v běžném obchodním styku. Z tohoto důvodu a v zájmu stanovení běžné hodnoty byly tyto dvě společnosti požádány s dostatečnou časovou rezervou před provedením inspekce na místě, aby poskytly ceny účtované spřízněnou prodávající společností prvnímu nezávislému odběrateli. Na místě bylo zjištěno, že tito dva spolupracující výrobci tyto informace nemohli poskytnout. Prodávající společnost nakoupila dotčený výrobek z různých zdrojů, včetně uvedených dvou vyvážejících výrobců, a prodala ho koncovým uživatelům, prodejcům a distributorům. Prodávající společnost nicméně nebyla schopna prostřednictvím svého účetnictví prokázat, které výrobky byly koupeny od dvou spolupracujících výrobců, a nemohla tedy poskytnout prodejní ceny těchto výrobků poskytnuté nezávislým odběratelům.

Na základě výše uvedeného došla Komise k předběžnému závěru, že prodeje dotčeného výrobku realizované na tuzemském trhu prostřednictvím spřízněné prodávající společnosti nebudou zohledněny při výpočtu běžné hodnoty, protože zbývající tuzemské prodeje mohly být stále považovány za reprezentativní.

| (79) | V případě pátého vyvážejícího výrobce v Tchaj-wanu, který byl zařazen do vzorku, bylo zjištěno, že nebyly realizovány žádné tuzemské prodeje obdobného výrobku. Běžná hodnota byla proto stanovena početně, jak uvádí 71. bod odůvodnění výše. V průběhu šetření však byly zjištěny závažné nesrovnalosti v poskytnutých informacích. Za prvé, společnost neklasifikovala různé druhy dotčeného výrobku v souladu s jasnými specifikacemi poskytnutými Komisí, a proto nemohla být provedena srovnání s tuzemskými prodeji ostatních výrobců v Tchaj-wanu u významného počtu druhů výrobku. Za druhé, během inspekce na místě nebylo možno sladit náklady na výrobu dotčeného výrobku, jak uváděla odpověď na dotazník, s cenou prodaného zboží uvedenou v tabulce zisků a ztrát v odpovědi na dotazník ani s jiným účetním záznamem společnosti. Nebylo také možno stanovit spojitost mezi nákupy surovin a uváděnými výrobními náklady na jednotlivé druhy výrobku. Společnost poskytla po ověřovací inspekci nové výrobní náklady, které nebylo možno podpořit ověřenými informacemi.
  Z důvodu výše uvedeného vývoje a v souladu s článkem 18 základního nařízení byla společnost informována o tom, že určité informace nemohly být použity pro výpočet dumpingu a že předběžné závěry budou částečně stanoveny na základě dostupných údajů. Následně v zájmu početního stanovení běžné hodnoty Komise použila upravených nákladů na výrobu vyvážených druhů výrobku, které mohly být jasně identifikovány na základě dostupných specifikací. K výrobním nákladům byly přičteny prodejní, správní a režijní náklady a zisk z tuzemského prodeje ostatních čtyř spolupracujících vyvážejících výrobců v Tchaj-wanu. |
| --- | --- |

(79)

V případě pátého vyvážejícího výrobce v Tchaj-wanu, který byl zařazen do vzorku, bylo zjištěno, že nebyly realizovány žádné tuzemské prodeje obdobného výrobku. Běžná hodnota byla proto stanovena početně, jak uvádí 71. bod odůvodnění výše. V průběhu šetření však byly zjištěny závažné nesrovnalosti v poskytnutých informacích. Za prvé, společnost neklasifikovala různé druhy dotčeného výrobku v souladu s jasnými specifikacemi poskytnutými Komisí, a proto nemohla být provedena srovnání s tuzemskými prodeji ostatních výrobců v Tchaj-wanu u významného počtu druhů výrobku. Za druhé, během inspekce na místě nebylo možno sladit náklady na výrobu dotčeného výrobku, jak uváděla odpověď na dotazník, s cenou prodaného zboží uvedenou v tabulce zisků a ztrát v odpovědi na dotazník ani s jiným účetním záznamem společnosti. Nebylo také možno stanovit spojitost mezi nákupy surovin a uváděnými výrobními náklady na jednotlivé druhy výrobku. Společnost poskytla po ověřovací inspekci nové výrobní náklady, které nebylo možno podpořit ověřenými informacemi.

Z důvodu výše uvedeného vývoje a v souladu s článkem 18 základního nařízení byla společnost informována o tom, že určité informace nemohly být použity pro výpočet dumpingu a že předběžné závěry budou částečně stanoveny na základě dostupných údajů. Následně v zájmu početního stanovení běžné hodnoty Komise použila upravených nákladů na výrobu vyvážených druhů výrobku, které mohly být jasně identifikovány na základě dostupných specifikací. K výrobním nákladům byly přičteny prodejní, správní a režijní náklady a zisk z tuzemského prodeje ostatních čtyř spolupracujících vyvážejících výrobců v Tchaj-wanu.

e)   Thajsko

| (80) | V případě čtyř thajských spolupracujících vyvážejících výrobců bylo zjištěno, že nedošlo k žádným reprezentativním tuzemským prodejům obdobného výrobku v běžném obchodním styku. Běžná hodnota byla proto stanovena početně v souladu s 71. bodem odůvodnění výše. |
| --- | --- |

(80)

V případě čtyř thajských spolupracujících vyvážejících výrobců bylo zjištěno, že nedošlo k žádným reprezentativním tuzemským prodejům obdobného výrobku v běžném obchodním styku. Běžná hodnota byla proto stanovena početně v souladu s 71. bodem odůvodnění výše.

f)   Vietnam

| (81) | Jelikož žádnému vietnamskému vyvážejícímu výrobci nebylo uděleno zacházení jako v tržním hospodářství, byla běžná hodnota stanovena v souladu s 72. bodem odůvodnění výše. |
| --- | --- |

(81)

Jelikož žádnému vietnamskému vyvážejícímu výrobci nebylo uděleno zacházení jako v tržním hospodářství, byla běžná hodnota stanovena v souladu s 72. bodem odůvodnění výše.

4.   Vývozní cena

a)   Čínská lidová republika

| (82) | Vývozy dvou spolupracujících vyvážejících výrobců, kterým bylo uděleno individuální zacházení, byly provedeny přímo nezávislým odběratelům ve Společenství. Vývozní ceny byly proto založeny na skutečně zaplacených nebo splatných cenách za dotčený výrobek v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení. |
| --- | --- |

(82)

Vývozy dvou spolupracujících vyvážejících výrobců, kterým bylo uděleno individuální zacházení, byly provedeny přímo nezávislým odběratelům ve Společenství. Vývozní ceny byly proto založeny na skutečně zaplacených nebo splatných cenách za dotčený výrobek v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení.

b)   Indonésie

| (83) | Vývozy jediného spolupracujícího vyvážejícího výrobce byly provedeny přímo nezávislým odběratelům ve Společenství. Vývozní cena byla proto založena na skutečně zaplacených nebo splatných cenách za dotčený výrobek v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení. |
| --- | --- |

(83)

Vývozy jediného spolupracujícího vyvážejícího výrobce byly provedeny přímo nezávislým odběratelům ve Společenství. Vývozní cena byla proto založena na skutečně zaplacených nebo splatných cenách za dotčený výrobek v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení.

c)   Malajsie

| (84) | V případě jednoho vyvážejícího výrobce, který realizoval vývozní prodeje přímo nezávislým odběratelům, byla vývozní cena stanovena na základě skutečně zaplacených nebo splatných cen za dotčený výrobek v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení. |
| --- | --- |

(84)

V případě jednoho vyvážejícího výrobce, který realizoval vývozní prodeje přímo nezávislým odběratelům, byla vývozní cena stanovena na základě skutečně zaplacených nebo splatných cen za dotčený výrobek v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení.

| (85) | Druhý malajský vyvážející výrobce vyvážel dotčený výrobek nezávislým odběratelům a jedné spřízněné straně ve Společenství. V případě dříve uvedených vývozů byla vývozní cena stanovena na základě skutečně zaplacených nebo splatných cen za dotčený výrobek v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení. V případě vývozů spřízněné straně byla vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení, jmenovitě na základě cen, za které byly dovážené výrobky prodány prvnímu nezávislému kupujícímu. Pro tento účel byly provedeny úpravy, aby bylo možno přihlédnout k veškerým nákladům, včetně cel a daní, vynaloženým mezi dovozem a prodejem a k ziskům obvykle dosahovaným nezávislými spolupracujícími dovozci a stanovit spolehlivou vývozní cenu. |
| --- | --- |

(85)

Druhý malajský vyvážející výrobce vyvážel dotčený výrobek nezávislým odběratelům a jedné spřízněné straně ve Společenství. V případě dříve uvedených vývozů byla vývozní cena stanovena na základě skutečně zaplacených nebo splatných cen za dotčený výrobek v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení. V případě vývozů spřízněné straně byla vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení, jmenovitě na základě cen, za které byly dovážené výrobky prodány prvnímu nezávislému kupujícímu. Pro tento účel byly provedeny úpravy, aby bylo možno přihlédnout k veškerým nákladům, včetně cel a daní, vynaloženým mezi dovozem a prodejem a k ziskům obvykle dosahovaným nezávislými spolupracujícími dovozci a stanovit spolehlivou vývozní cenu.

d)   Tchaj-wan

| (86) | Vyvážející výrobci uskutečnili vývozní prodeje do Společenství buď přímo nezávislým odběratelům, nebo prostřednictvím obchodních společností se sídlem v Tchaj-wanu. |
| --- | --- |

(86)

Vyvážející výrobci uskutečnili vývozní prodeje do Společenství buď přímo nezávislým odběratelům, nebo prostřednictvím obchodních společností se sídlem v Tchaj-wanu.

| (87) | V případě vývozních prodejů do Společenství uskutečněných přímo nezávislým odběratelům byla vývozní cena stanovena na základě skutečně zaplacených nebo splatných cen za dotčený výrobek v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení. |
| --- | --- |

(87)

V případě vývozních prodejů do Společenství uskutečněných přímo nezávislým odběratelům byla vývozní cena stanovena na základě skutečně zaplacených nebo splatných cen za dotčený výrobek v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení.

| (88) | V případě vývozních prodejů do Společenství uskutečněných prostřednictvím obchodních společností byly vývozní ceny stanoveny na základě cen výrobku, za které byly dotčenými výrobci prodány na vývoz obchodním společnostem v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení. |
| --- | --- |

(88)

V případě vývozních prodejů do Společenství uskutečněných prostřednictvím obchodních společností byly vývozní ceny stanoveny na základě cen výrobku, za které byly dotčenými výrobci prodány na vývoz obchodním společnostem v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení.

| (89) | Jeden vyvážející výrobce, který také dotčený výrobek prodával prostřednictvím obchodních společností v Tchaj-wanu, nebyl schopen předložit podpůrnou dokumentaci, která by objasnila místa určení výrobků prodaných prostřednictvím obchodníků. Na tyto prodeje tudíž nebyl brán ohled a vývozní cena byla založena pouze na přímých vývozech nezávislým odběratelům ve Společenství. |
| --- | --- |

(89)

Jeden vyvážející výrobce, který také dotčený výrobek prodával prostřednictvím obchodních společností v Tchaj-wanu, nebyl schopen předložit podpůrnou dokumentaci, která by objasnila místa určení výrobků prodaných prostřednictvím obchodníků. Na tyto prodeje tudíž nebyl brán ohled a vývozní cena byla založena pouze na přímých vývozech nezávislým odběratelům ve Společenství.

e)   Thajsko

| (90) | Vývozy čtyř spolupracujících vyvážejících výrobců byly provedeny přímo nezávislým odběratelům ve Společenství. Vývozní cena byla proto založena na skutečně zaplacených nebo splatných cenách za dotčený výrobek v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení. |
| --- | --- |

(90)

Vývozy čtyř spolupracujících vyvážejících výrobců byly provedeny přímo nezávislým odběratelům ve Společenství. Vývozní cena byla proto založena na skutečně zaplacených nebo splatných cenách za dotčený výrobek v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení.

f)   Vietnam

| (91) | Jak bylo vysvětleno výše v analýze individuálního zacházení, pouze jedna společnost ve Vietnamu spolupracovala na šetření, ale nebylo jí uděleno individuální zacházení. Tato společnost kromě toho působila jako dodavatel tchajwanské spřízněné společnosti, která spolupracovala na šetření. Tato tchajwanská společnost byla vlastníkem surovin a vykonávala veškeré činnosti související s vývozními prodeji. Nebyla však schopna doložit prostřednictvím svého účetnictví, že se vývozní ceny nezávislým odběratelům, jak jsou uvedeny v odpovědi na dotazník vietnamského dodavatele, týkaly výrobků vyrobených ve Vietnamu a vyvážených do Společenství. Tyto ceny proto nemohou být použity jako vývozní ceny Vietnamu do Společenství. Společnost o tom byla informována. Jelikož nebyl k dispozici žádný jiný zdroj, byly vývozní ceny všech vyvážejících výrobců předběžně založeny na dovozových statistikách Eurostatu. |
| --- | --- |

(91)

Jak bylo vysvětleno výše v analýze individuálního zacházení, pouze jedna společnost ve Vietnamu spolupracovala na šetření, ale nebylo jí uděleno individuální zacházení. Tato společnost kromě toho působila jako dodavatel tchajwanské spřízněné společnosti, která spolupracovala na šetření. Tato tchajwanská společnost byla vlastníkem surovin a vykonávala veškeré činnosti související s vývozními prodeji. Nebyla však schopna doložit prostřednictvím svého účetnictví, že se vývozní ceny nezávislým odběratelům, jak jsou uvedeny v odpovědi na dotazník vietnamského dodavatele, týkaly výrobků vyrobených ve Vietnamu a vyvážených do Společenství. Tyto ceny proto nemohou být použity jako vývozní ceny Vietnamu do Společenství. Společnost o tom byla informována. Jelikož nebyl k dispozici žádný jiný zdroj, byly vývozní ceny všech vyvážejících výrobců předběžně založeny na dovozových statistikách Eurostatu.

5.   Srovnání

| (92) | Srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny bylo provedeno na základě cen ze závodu. |
| --- | --- |

(92)

Srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny bylo provedeno na základě cen ze závodu.

| (93) | V zájmu zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny se formou úprav přihlédlo k rozdílům majícím vliv na ceny a srovnatelnost cen v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení. U všech prošetřovaných vyvážejících výrobců byly v oprávněných případech zohledněny rozdíly v přepravních nákladech, nákladech na námořní přepravu a nákladech na pojištění, nákladech na manipulaci, nakládku a vedlejších nákladech, nákladech na balení, úvěrových nákladech, nákladech na záruku a provizích. |
| --- | --- |

(93)

V zájmu zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny se formou úprav přihlédlo k rozdílům majícím vliv na ceny a srovnatelnost cen v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení. U všech prošetřovaných vyvážejících výrobců byly v oprávněných případech zohledněny rozdíly v přepravních nákladech, nákladech na námořní přepravu a nákladech na pojištění, nákladech na manipulaci, nakládku a vedlejších nákladech, nákladech na balení, úvěrových nákladech, nákladech na záruku a provizích.

6.   Dumpingová rozpětí

6.1.   Obecná metodologie

| (94) | V souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 byla dumpingová rozpětí stanovena na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty druhu výrobku a váženého průměru vývozní ceny druhu výrobku, jak je uvedeno výše. |
| --- | --- |

(94)

V souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 byla dumpingová rozpětí stanovena na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty druhu výrobku a váženého průměru vývozní ceny druhu výrobku, jak je uvedeno výše.

| (95) | Dumpingové rozpětí pro spolupracující vyvážející výrobce, kteří se přihlásili v souladu s článkem 17 základního nařízení, ale nebyli individuálně prošetřeni, bylo stanoveno na základě váženého průměru dumpingových rozpětí společností zařazených do vzorku podle čl. 9 odst. 6 základního nařízení. |
| --- | --- |

(95)

Dumpingové rozpětí pro spolupracující vyvážející výrobce, kteří se přihlásili v souladu s článkem 17 základního nařízení, ale nebyli individuálně prošetřeni, bylo stanoveno na základě váženého průměru dumpingových rozpětí společností zařazených do vzorku podle čl. 9 odst. 6 základního nařízení.

| (96) | V případě vyvážejících výrobců, kteří neodpověděli na dotazník Komise ani se jinak nepřihlásili, bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě dostupných údajů podle čl. 18 odst. 1 základního nařízení. |
| --- | --- |

(96)

V případě vyvážejících výrobců, kteří neodpověděli na dotazník Komise ani se jinak nepřihlásili, bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě dostupných údajů podle čl. 18 odst. 1 základního nařízení.

| (97) | Aby bylo stanoveno dumpingové rozpětí pro nespolupracující vyvážející výrobce, byla stanovena míra odepření spolupráce. Za tímto účelem byl srovnán objem vývozu do Společenství oznámený spolupracujícími vyvážejícími výrobci s ekvivalentními statistikami Eurostatu o dovozu. |
| --- | --- |

(97)

Aby bylo stanoveno dumpingové rozpětí pro nespolupracující vyvážející výrobce, byla stanovena míra odepření spolupráce. Za tímto účelem byl srovnán objem vývozu do Společenství oznámený spolupracujícími vyvážejícími výrobci s ekvivalentními statistikami Eurostatu o dovozu.

| (98) | Pokud byla míra odepření spolupráce vysoká, tj. vyšší než 20 %, považovalo se za vhodné stanovit dumpingové rozpětí pro nespolupracující vyvážející výrobce na úroveň vyšší než nejvyšší dumpingové rozpětí stanovené pro spolupracující vyvážející výrobce. Existuje skutečný důvod věřit, že vysoká míra odepření spolupráce vychází z toho, že dumping nespolupracujících vyvážejících výrobců v prošetřované zemi byl obvykle na vyšší úrovni než dumping kteréhokoli spolupracujícího vyvážejícího výrobce. V těchto případech bylo tedy dumpingové rozpětí stanoveno na úrovni, která odpovídá váženému průměrnému dumpingovému rozpětí nejprodávanějších reprezentativních druhů výrobku spolupracujících vyvážejících výrobců s nejvyššími dumpingovými rozpětími. |
| --- | --- |

(98)

Pokud byla míra odepření spolupráce vysoká, tj. vyšší než 20 %, považovalo se za vhodné stanovit dumpingové rozpětí pro nespolupracující vyvážející výrobce na úroveň vyšší než nejvyšší dumpingové rozpětí stanovené pro spolupracující vyvážející výrobce. Existuje skutečný důvod věřit, že vysoká míra odepření spolupráce vychází z toho, že dumping nespolupracujících vyvážejících výrobců v prošetřované zemi byl obvykle na vyšší úrovni než dumping kteréhokoli spolupracujícího vyvážejícího výrobce. V těchto případech bylo tedy dumpingové rozpětí stanoveno na úrovni, která odpovídá váženému průměrnému dumpingovému rozpětí nejprodávanějších reprezentativních druhů výrobku spolupracujících vyvážejících výrobců s nejvyššími dumpingovými rozpětími.

| (99) | Pokud byla míra spolupráce vysoká, považovalo se za vhodné stanovit dumpingové rozpětí pro nespolupracující vyvážející výrobce na úroveň nejvyššího dumpingového rozpětí zjištěného u spolupracujícího vyvážejícího výrobce v dotčené zemi, protože neexistuje důvod věřit, že by míra dumpingu nespolupracujícího vyvážejícího výrobce byla nižší. |
| --- | --- |

(99)

Pokud byla míra spolupráce vysoká, považovalo se za vhodné stanovit dumpingové rozpětí pro nespolupracující vyvážející výrobce na úroveň nejvyššího dumpingového rozpětí zjištěného u spolupracujícího vyvážejícího výrobce v dotčené zemi, protože neexistuje důvod věřit, že by míra dumpingu nespolupracujícího vyvážejícího výrobce byla nižší.

| (100) | Je důslednou praxí Komise považovat pro účel určení dumpingového rozpětí spřízněné vyvážející výrobce nebo vyvážející výrobce ze stejné skupiny za jediný subjekt a stanovit pro ně jediné dumpingové rozpětí. Je tomu tak především proto, že výpočet jednotlivých dumpingových rozpětí by mohl podporovat obcházení antidumpingových opatření a učinit je neúčinnými tím, že by spřízněným vyvážejícím výrobcům umožnil směrovat své vývozy do Společenství prostřednictvím společnosti s nejnižším individuálním dumpingovým rozpětím.
  V souladu s touto praxí se dva vyvážející výrobci v Tchaj-wanu patřící do též skupiny považovali za jediný subjekt a bylo jim přiřazeno jedno dumpingové rozpětí. V případě těchto vyvážejících výrobců bylo rozhodnuto, že se dumpingové rozpětí vypočítá nejdříve pro každou společnost zvlášť a po té bude stanoven vážený průměr těchto dumpingových rozpětí, který bude přiřazen skupině jako celku. |
| --- | --- |

(100)

Je důslednou praxí Komise považovat pro účel určení dumpingového rozpětí spřízněné vyvážející výrobce nebo vyvážející výrobce ze stejné skupiny za jediný subjekt a stanovit pro ně jediné dumpingové rozpětí. Je tomu tak především proto, že výpočet jednotlivých dumpingových rozpětí by mohl podporovat obcházení antidumpingových opatření a učinit je neúčinnými tím, že by spřízněným vyvážejícím výrobcům umožnil směrovat své vývozy do Společenství prostřednictvím společnosti s nejnižším individuálním dumpingovým rozpětím.

V souladu s touto praxí se dva vyvážející výrobci v Tchaj-wanu patřící do též skupiny považovali za jediný subjekt a bylo jim přiřazeno jedno dumpingové rozpětí. V případě těchto vyvážejících výrobců bylo rozhodnuto, že se dumpingové rozpětí vypočítá nejdříve pro každou společnost zvlášť a po té bude stanoven vážený průměr těchto dumpingových rozpětí, který bude přiřazen skupině jako celku.

6.2.   Dumpingová rozpětí

a)   Čínská lidová republika

| (101) | U vyvážejících výrobců v ČLR bylo zjištěno výrazné odepření spolupráce (okolo 85 %). |
| --- | --- |

(101)

U vyvážejících výrobců v ČLR bylo zjištěno výrazné odepření spolupráce (okolo 85 %).

| (102) | Předběžná dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl dovozní ceny CIF (náklady, pojištění a přepravné) na hranici Společenství před proclením jsou:






  — | Tengzhou Tengda Stainless Steel Product Co., Ltd, Tengzhou City 21,5 %, |
| --- | --- | --- |

(102)

Předběžná dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl dovozní ceny CIF (náklady, pojištění a přepravné) na hranici Společenství před proclením jsou:

—

Tengzhou Tengda Stainless Steel Product Co., Ltd, Tengzhou City 21,5 %,

| — | Tong Ming Enterprise (Jiaxing) Co. Ltd., Zhejiang 12,2 %, |
| --- | --- |

—

Tong Ming Enterprise (Jiaxing) Co. Ltd., Zhejiang 12,2 %,

| — | všechny ostatní společnosti 27,4 %. |
| --- | --- |

—

všechny ostatní společnosti 27,4 %.

b)   Indonésie

| (103) | U vyvážejících výrobců v Indonésii bylo zjištěno výrazné odepření spolupráce (okolo 60 %). Předběžná dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl dovozní ceny CIF (náklady, pojištění a přepravné) na hranici Společenství před proclením jsou:






  — | PT. Shye Chang Batam Indonesia, Batam 9,8 %, |
| --- | --- | --- |

(103)

U vyvážejících výrobců v Indonésii bylo zjištěno výrazné odepření spolupráce (okolo 60 %). Předběžná dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl dovozní ceny CIF (náklady, pojištění a přepravné) na hranici Společenství před proclením jsou:

—

PT. Shye Chang Batam Indonesia, Batam 9,8 %,

| — | všechny ostatní společnosti 24,6 %. |
| --- | --- |

—

všechny ostatní společnosti 24,6 %.

c)   Malajsie

| (104) | U vyvážejících výrobců v Malajsii byla zjištěna 100 % spolupráce. U žádného z obou spolupracujících vyvážejících výrobců (Tigges Stainless Steel Fasteners (M) Sdn. Bhd., Ipoh, Chemor a Tong Heer Fasteners Co. Sdn., Bhd, Penang) nebyla zjištěna předběžná dumpingová rozpětí, a proto by na dovozy z Malajsie neměla být uložena žádná předběžná opatření. Jestliže se tyto závěry potvrdí v dalším průběhu šetření, bude řízení s ohledem na Malajsii zastaveno. |
| --- | --- |

(104)

U vyvážejících výrobců v Malajsii byla zjištěna 100 % spolupráce. U žádného z obou spolupracujících vyvážejících výrobců (Tigges Stainless Steel Fasteners (M) Sdn. Bhd., Ipoh, Chemor a Tong Heer Fasteners Co. Sdn., Bhd, Penang) nebyla zjištěna předběžná dumpingová rozpětí, a proto by na dovozy z Malajsie neměla být uložena žádná předběžná opatření. Jestliže se tyto závěry potvrdí v dalším průběhu šetření, bude řízení s ohledem na Malajsii zastaveno.

d)   Filipíny

| (105) | Jak bylo uvedeno výše ve 14. bodu odůvodnění, bylo zjištěno, že prakticky všechny vývozy z Filipín do Společenství představují matice. Jelikož byl učiněn předběžný závěr, že by matice měly být vyloučeny z okruhu výrobků, nebylo stanoveno žádné dumpingové rozpětí a žádná předběžná opatření by neměla být na dovozy z Filipín uložena. |
| --- | --- |

(105)

Jak bylo uvedeno výše ve 14. bodu odůvodnění, bylo zjištěno, že prakticky všechny vývozy z Filipín do Společenství představují matice. Jelikož byl učiněn předběžný závěr, že by matice měly být vyloučeny z okruhu výrobků, nebylo stanoveno žádné dumpingové rozpětí a žádná předběžná opatření by neměla být na dovozy z Filipín uložena.

e)   Tchaj-wan

| (106) | V případě jednoho tchajwanského vyvážejícího výrobce, který byl zařazen do vzorku, bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě částečného využití dostupných údajů podle čl. 18 odst. 1 základního nařízení. V souladu s čl. 9 odst. 6 základního nařízení nebylo proto jeho dumpingové rozpětí při výpočtu váženého průměrného dumpingového rozpětí pro spolupracující vyvážející výrobce, kteří netvořili vzorek, zohledněno. |
| --- | --- |

(106)

V případě jednoho tchajwanského vyvážejícího výrobce, který byl zařazen do vzorku, bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě částečného využití dostupných údajů podle čl. 18 odst. 1 základního nařízení. V souladu s čl. 9 odst. 6 základního nařízení nebylo proto jeho dumpingové rozpětí při výpočtu váženého průměrného dumpingového rozpětí pro spolupracující vyvážející výrobce, kteří netvořili vzorek, zohledněno.

| (107) | Dva vyvážející výrobci, kteří byli zařazeni do vzorku, byli spřízněni, a proto pro ně bylo vypočteno jedno dumpingové rozpětí. |
| --- | --- |

(107)

Dva vyvážející výrobci, kteří byli zařazeni do vzorku, byli spřízněni, a proto pro ně bylo vypočteno jedno dumpingové rozpětí.

| (108) | U vyvážejících výrobců v Tchaj-wanu bylo zjištěno výrazné odepření spolupráce (okolo 22 %). Předběžná dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl dovozní ceny CIF (náklady, pojištění a přepravné) na hranici Společenství před proclením jsou:






  — | Arrow Fasteners Co. Ltd, Taipei 15,2 %, |
| --- | --- | --- |

(108)

U vyvážejících výrobců v Tchaj-wanu bylo zjištěno výrazné odepření spolupráce (okolo 22 %). Předběžná dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl dovozní ceny CIF (náklady, pojištění a přepravné) na hranici Společenství před proclením jsou:

—

Arrow Fasteners Co. Ltd, Taipei 15,2 %,

| — | Jin Shing Stainless Ind. Co. Ltd, Tao Yuan 18,8 %, |
| --- | --- |

—

Jin Shing Stainless Ind. Co. Ltd, Tao Yuan 18,8 %,

| — | Min Hwei Enterprise Co. Ltd, Pingtung 16,1 %, |
| --- | --- |

—

Min Hwei Enterprise Co. Ltd, Pingtung 16,1 %,

| — | Tong Hwei Enterprise, Co. Ltd, Kaohsiung 16,1 %, |
| --- | --- |

—

Tong Hwei Enterprise, Co. Ltd, Kaohsiung 16,1 %,

| — | Yi Tai Shen Co. Ltd, Tainan 11,4 %, |
| --- | --- |

—

Yi Tai Shen Co. Ltd, Tainan 11,4 %,

| — | spolupracující vyvážející výrobci netvořící vzorek 15,8 %, |
| --- | --- |

—

spolupracující vyvážející výrobci netvořící vzorek 15,8 %,

| — | všechny ostatní společnosti 23,6 %. |
| --- | --- |

—

všechny ostatní společnosti 23,6 %.

f)   Thajsko

| (109) | U vyvážejících výrobců v Thajsku byla zjištěna 100 % spolupráce. Předběžná dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl dovozní ceny CIF (náklady, pojištění a přepravné) na hranici Společenství před proclením jsou:






  — | A.B.P. Stainless Fasteners Co. Ltd, Ayutthaya 15,9 %, |
| --- | --- | --- |

(109)

U vyvážejících výrobců v Thajsku byla zjištěna 100 % spolupráce. Předběžná dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl dovozní ceny CIF (náklady, pojištění a přepravné) na hranici Společenství před proclením jsou:

—

A.B.P. Stainless Fasteners Co. Ltd, Ayutthaya 15,9 %,

| — | Bunyat Industries 1998 Co. Ltd, Samutsakorn 10,8 %, |
| --- | --- |

—

Bunyat Industries 1998 Co. Ltd, Samutsakorn 10,8 %,

| — | Dura Fasteners Company Ltd, Samutprakarn 14,6 %, |
| --- | --- |

—

Dura Fasteners Company Ltd, Samutprakarn 14,6 %,

| — | Siam Screws (1994) Co. Ltd, Samutsakorn 11,0 %, |
| --- | --- |

—

Siam Screws (1994) Co. Ltd, Samutsakorn 11,0 %,

| — | všechny ostatní společnosti 15,9 %. |
| --- | --- |

—

všechny ostatní společnosti 15,9 %.

g)   Vietnam

| (110) | Předběžné dumpingové rozpětí všech společností ve Vietnamu vyjádřené jako procentní podíl dovozní ceny CIF (náklady, pojištění a přepravné) na hranici Společenství před proclením je 7,7 %. |
| --- | --- |

(110)

Předběžné dumpingové rozpětí všech společností ve Vietnamu vyjádřené jako procentní podíl dovozní ceny CIF (náklady, pojištění a přepravné) na hranici Společenství před proclením je 7,7 %.

E.   ÚJMA

1.   Výroba ve Společenství

| (111) | V rámci sestavování vzorku se šetřením zjistilo, že obdobný výrobek vyrábělo v období šetření sedm výrobců ve Společenství (viz 30. bod odůvodnění). Dva z nich však dále na šetření nespolupracovali. Kromě toho se žádostí souvisela řada jiných malých výrobců ve Společenství, kteří také nespolupracovali na šetření. |
| --- | --- |

(111)

V rámci sestavování vzorku se šetřením zjistilo, že obdobný výrobek vyrábělo v období šetření sedm výrobců ve Společenství (viz 30. bod odůvodnění). Dva z nich však dále na šetření nespolupracovali. Kromě toho se žádostí souvisela řada jiných malých výrobců ve Společenství, kteří také nespolupracovali na šetření.

| (112) | Proto byl objem výroby ve Společenství pro účely čl. 4 odst. 1 základního nařízení předběžně vypočten na základě součtu výroby sedmi výrobců, kteří byli známi při sestavování vzorku, a objemu výroby ostatních malých nespolupracujících výrobců, kteří byli známi z podnětu. |
| --- | --- |

(112)

Proto byl objem výroby ve Společenství pro účely čl. 4 odst. 1 základního nařízení předběžně vypočten na základě součtu výroby sedmi výrobců, kteří byli známi při sestavování vzorku, a objemu výroby ostatních malých nespolupracujících výrobců, kteří byli známi z podnětu.

2.   Definice výrobního odvětví Společenství

| (113) | Pět spolupracujících výrobců uvedených v 30. bodě odůvodnění představovalo 54 % výroby obdobného výrobku Společenství. Tyto společnosti tedy tvoří výrobní odvětví Společenství ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení, přičemž se dále v dokumentu na tyto společnosti také takto odkazuje. Čtyři z těchto společností představujících největší reprezentativní objem výroby byly vybrány do vzorku podle čl. 17 odst. 1 základního nařízení. Dále se nazývají jako „výrobci ve Společenství zařazení do vzorku“. |
| --- | --- |

(113)

Pět spolupracujících výrobců uvedených v 30. bodě odůvodnění představovalo 54 % výroby obdobného výrobku Společenství. Tyto společnosti tedy tvoří výrobní odvětví Společenství ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení, přičemž se dále v dokumentu na tyto společnosti také takto odkazuje. Čtyři z těchto společností představujících největší reprezentativní objem výroby byly vybrány do vzorku podle čl. 17 odst. 1 základního nařízení. Dále se nazývají jako „výrobci ve Společenství zařazení do vzorku“.

| (114) | Z důvodu výběru vzorku byly ukazatele újmy částečně stanoveny pro výrobní odvětví Společenství jako celek a částečně pouze pro výrobce ve Společenství zařazené do vzorku. Analýza újmy s ohledem na tržní podíl, výrobu, kapacitu a využití kapacity, objem prodeje a prodejní hodnotu, růst, zásoby, zaměstnanost a produktivitu je založena na údajích výrobního odvětví Společenství jako celku. Jinak byly použity údaje týkající se výrobců ve Společenství zařazených do vzorku (ceny transakcí, investice a návratnost investic, platy, ziskovost, peněžní tok a schopnost získat kapitál). |
| --- | --- |

(114)

Z důvodu výběru vzorku byly ukazatele újmy částečně stanoveny pro výrobní odvětví Společenství jako celek a částečně pouze pro výrobce ve Společenství zařazené do vzorku. Analýza újmy s ohledem na tržní podíl, výrobu, kapacitu a využití kapacity, objem prodeje a prodejní hodnotu, růst, zásoby, zaměstnanost a produktivitu je založena na údajích výrobního odvětví Společenství jako celku. Jinak byly použity údaje týkající se výrobců ve Společenství zařazených do vzorku (ceny transakcí, investice a návratnost investic, platy, ziskovost, peněžní tok a schopnost získat kapitál).

3.   Analýza situace na trhu Společenství

3.1.   Úvod

| (115) | Při hodnocení objemu a cenových trendů byly použity příslušné statistiky Eurostatu týkající se kódů KN 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 a 7318 15 70 a údaje získané z ověřených odpovědí výrobního odvětví Společenství na dotazníky. Je nutno připomenout, že matice se v této předběžné fázi nepovažují za součást okruhu výrobků. Údaje týkající se této položky (kód KN 7318 16 30) proto netvoří součást uvedené analýzy. |
| --- | --- |

(115)

Při hodnocení objemu a cenových trendů byly použity příslušné statistiky Eurostatu týkající se kódů KN 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 a 7318 15 70 a údaje získané z ověřených odpovědí výrobního odvětví Společenství na dotazníky. Je nutno připomenout, že matice se v této předběžné fázi nepovažují za součást okruhu výrobků. Údaje týkající se této položky (kód KN 7318 16 30) proto netvoří součást uvedené analýzy.

| (116) | Údaje výrobního odvětví Společenství byly získány z ověřených odpovědí spolupracujících výrobců ve Společenství na dotazníky. |
| --- | --- |

(116)

Údaje výrobního odvětví Společenství byly získány z ověřených odpovědí spolupracujících výrobců ve Společenství na dotazníky.

| (117) | Od září 1997 do února 2003 platila antidumpingová opatření týkající se dovozů spojovacích prostředků a jejich částí z ČLR, Indie, Malajsie, Korejské republiky, Tchaj-wanu a Thajska (3). |
| --- | --- |

(117)

Od září 1997 do února 2003 platila antidumpingová opatření týkající se dovozů spojovacích prostředků a jejich částí z ČLR, Indie, Malajsie, Korejské republiky, Tchaj-wanu a Thajska (3).

3.2.   Spotřeba Společenství

| (118) | Při výpočtu zřejmé spotřeby dotčeného výrobku a obdobného výrobku ve Společenství Komise sečetla:






  — | objem celkových dovozů dotčeného výrobku a obdobného výrobku do Společenství, jak uváděl Eurostat, |
| --- | --- | --- |

(118)

Při výpočtu zřejmé spotřeby dotčeného výrobku a obdobného výrobku ve Společenství Komise sečetla:

—

objem celkových dovozů dotčeného výrobku a obdobného výrobku do Společenství, jak uváděl Eurostat,

| — | objem prodeje obdobného výrobku vyrobeného výrobním odvětvím Společenství ve Společenství, |
| --- | --- |

—

objem prodeje obdobného výrobku vyrobeného výrobním odvětvím Společenství ve Společenství,

| — | a na základě informací uvedených v podnětu odhadovaný objem prodeje obdobného výrobku vyrobeného jinými známými výrobci ve Společenství do Společenství. |
| --- | --- |

—

a na základě informací uvedených v podnětu odhadovaný objem prodeje obdobného výrobku vyrobeného jinými známými výrobci ve Společenství do Společenství.

Jak ukazuje tabulka uvedená níže, spotřeba dotčeného výrobku a obdobného výrobku ve Společenství vzrostla v posuzovaném období o 24 %.

| Spotřeba v kg | 2001 | 2002 | 2003 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Dotčený výrobek a obdobný výrobek | 63 907 918 | 70 113 833 | 75 854 601 | 79 427 756 |
| Index | 100 | 110 | 119 | 124 |

Spotřeba v kg

2001

2002

2003

Období šetření

Dotčený výrobek a obdobný výrobek

63 907 918

70 113 833

75 854 601

79 427 756

Index

100

110

119

124

3.3.   Dovozy dotčeného výrobku do Společenství

3.3.1.   Souhrnné hodnocení

| (119) | Dumpingové dovozy spojovacích prostředků a jejich částí pocházejících z ČLR, Indonésie, Tchaj-wanu, Thajska a Vietnamu („dotčené země“) byly hodnoceny souhrnně v souladu s čl. 3 odst. 4 základního nařízení. Připomíná se, že dovozy z Malajsie nebyly shledány dumpingovými a dovozy z Filipín se týkaly pouze matic, které byly předběžně vyloučeny z oblasti působnosti tohoto řízení. Proto na tyto dovozy nebyl brán v souvislosti s dumpingovými dovozy ohled. Dumpingová rozpětí stanovená v souvislosti s dovozy z každé dotčené země nejsou zanedbatelná, jak je definováno v čl. 9 odst. 3 základního nařízení, tj. představují 2 % z vývozních cen, a objem dovozů z každé dotčené země je nad hranicí 1 % tržního podílu stanovenou v čl. 5 odst. 7 základního nařízení. Průměrné dovozní ceny ze všech dotčených zemí během posuzovaného období nepřetržitě klesaly. Kromě toho spojovací prostředky a jejich části dovezené z dotčených zemí byly ve všech ohledech obdobné, jsou vzájemně zaměnitelné a prodávané na trhu Společenství prostřednictvím srovnatelných prodejních kanálů a za podobných obchodních podmínek, a proto si navzájem a spojovacím prostředkům a jejich částem vyrobeným ve Společenství představují konkurenci. Je proto předběžně učiněn závěr, že souhrnné hodnocení účinků dovozů je vhodné. |
| --- | --- |

(119)

Dumpingové dovozy spojovacích prostředků a jejich částí pocházejících z ČLR, Indonésie, Tchaj-wanu, Thajska a Vietnamu („dotčené země“) byly hodnoceny souhrnně v souladu s čl. 3 odst. 4 základního nařízení. Připomíná se, že dovozy z Malajsie nebyly shledány dumpingovými a dovozy z Filipín se týkaly pouze matic, které byly předběžně vyloučeny z oblasti působnosti tohoto řízení. Proto na tyto dovozy nebyl brán v souvislosti s dumpingovými dovozy ohled. Dumpingová rozpětí stanovená v souvislosti s dovozy z každé dotčené země nejsou zanedbatelná, jak je definováno v čl. 9 odst. 3 základního nařízení, tj. představují 2 % z vývozních cen, a objem dovozů z každé dotčené země je nad hranicí 1 % tržního podílu stanovenou v čl. 5 odst. 7 základního nařízení. Průměrné dovozní ceny ze všech dotčených zemí během posuzovaného období nepřetržitě klesaly. Kromě toho spojovací prostředky a jejich části dovezené z dotčených zemí byly ve všech ohledech obdobné, jsou vzájemně zaměnitelné a prodávané na trhu Společenství prostřednictvím srovnatelných prodejních kanálů a za podobných obchodních podmínek, a proto si navzájem a spojovacím prostředkům a jejich částem vyrobeným ve Společenství představují konkurenci. Je proto předběžně učiněn závěr, že souhrnné hodnocení účinků dovozů je vhodné.

3.3.2.   Objem, cena a tržní podíl dovozů z dotčených zemí

| (120) | Objem dovozů dotčených výrobků v průběhu posuzovaného období výrazně vzrostl. Dovozy provedené během období šetření byly o 96 % vyšší než v roce 2001.









  Průměrná dovozní cena za kg
  (v EUR) | 2001 | 2002 | 2003 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dotčený výrobek | 3,53 | 2,90 | 2,50 | 2,41 |
| Index | 100 | 82 | 71 | 68 |

(120)

Objem dovozů dotčených výrobků v průběhu posuzovaného období výrazně vzrostl. Dovozy provedené během období šetření byly o 96 % vyšší než v roce 2001.

Průměrná dovozní cena za kg

(v EUR)

2001

2002

2003

Období šetření

Dotčený výrobek

3,53

2,90

2,50

2,41

Index

100

82

71

68

| (121) | Průměrná dovozní cena dotčeného výrobku během posuzovaného období nepřetržitě klesala. Celková úroveň cen byla v období šetření o 32 % nižší než v roce 2001.









  Tržní podíl ES | 2001 | 2002 | 2003 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dotčený výrobek | 21,9 % | 20,4 % | 29,6 % | 34,5 % |
| Index | 100 | 93 | 135 | 158 |

(121)

Průměrná dovozní cena dotčeného výrobku během posuzovaného období nepřetržitě klesala. Celková úroveň cen byla v období šetření o 32 % nižší než v roce 2001.

Tržní podíl ES

2001

2002

2003

Období šetření

Dotčený výrobek

21,9 %

20,4 %

29,6 %

34,5 %

Index

100

93

135

158

| (122) | Podíl dotčených zemí na trhu Společenství klesl od roku 2001 do roku 2002 o 7 %. Od roku 2003 však dotčené země významně a rychle zvýšily svou aktivitu na trhu Společenství, což vedlo k celkovému nárůstu jejich tržního podílu v posuzovaném období o 58 %. |
| --- | --- |

(122)

Podíl dotčených zemí na trhu Společenství klesl od roku 2001 do roku 2002 o 7 %. Od roku 2003 však dotčené země významně a rychle zvýšily svou aktivitu na trhu Společenství, což vedlo k celkovému nárůstu jejich tržního podílu v posuzovaném období o 58 %.

3.3.3.   Cenové podbízení

| (123) | V zájmu stanovení cenového podbízení byly analyzovány cenové údaje vztahující se k období šetření. Za tímto účelem byly srovnány prodejní ceny výrobního odvětví Společenství poskytnuté nespřízněným odběratelům a založené na cenách ze závodu a ceny vyvážejících výrobců z dotčených zemí poskytnuté prvním nezávislým odběratelům ve Společenství a založené na dovozních cenách CIF, v obou případech po odečtu slev, rabatů, provizí a daní. |
| --- | --- |

(123)

V zájmu stanovení cenového podbízení byly analyzovány cenové údaje vztahující se k období šetření. Za tímto účelem byly srovnány prodejní ceny výrobního odvětví Společenství poskytnuté nespřízněným odběratelům a založené na cenách ze závodu a ceny vyvážejících výrobců z dotčených zemí poskytnuté prvním nezávislým odběratelům ve Společenství a založené na dovozních cenách CIF, v obou případech po odečtu slev, rabatů, provizí a daní.

| (124) | Prodejní ceny výrobního odvětví Společenství a dovozní ceny CIF vyvážejících výrobců byly srovnány na stejné obchodní úrovni, jmenovitě na úrovni obchodníků/distributorů na trhu Společenství, a na základě průměrných cen. Srovnání bylo provedeno zvlášť podle druhu spojovacích prostředků a jejich částí a použité korozivzdorné oceli. V průběhu období šetření byly prakticky veškeré prodeje vyvážejících výrobců ve Společenství provedeny prostřednictvím obchodníků/distributorů. |
| --- | --- |

(124)

Prodejní ceny výrobního odvětví Společenství a dovozní ceny CIF vyvážejících výrobců byly srovnány na stejné obchodní úrovni, jmenovitě na úrovni obchodníků/distributorů na trhu Společenství, a na základě průměrných cen. Srovnání bylo provedeno zvlášť podle druhu spojovacích prostředků a jejich částí a použité korozivzdorné oceli. V průběhu období šetření byly prakticky veškeré prodeje vyvážejících výrobců ve Společenství provedeny prostřednictvím obchodníků/distributorů.

| (125) | Výsledky srovnání vyjádřené jako procentní podíl prodejních cen výrobního odvětví Společenství během období šetření prokázaly významná rozpětí cenového podbízení (až 59,2 %). Tato rozpětí cenového podbízení ukazují na cenový tlak vyvíjený dovozy z dotčených zemí na trh Společenství. |
| --- | --- |

(125)

Výsledky srovnání vyjádřené jako procentní podíl prodejních cen výrobního odvětví Společenství během období šetření prokázaly významná rozpětí cenového podbízení (až 59,2 %). Tato rozpětí cenového podbízení ukazují na cenový tlak vyvíjený dovozy z dotčených zemí na trh Společenství.

| (126) | Rozpětí cenového podbízení podle dotčených zemí jsou následující:






  Země | Rozpětí cenového podbízení |
| --- | --- | --- |
| ČLR | od 8,6 % do 59,2 % |
| Indonésie | od 28 % do 31,9 % |
| Tchaj-wan | od 7 % do 38,9 % |
| Thajsko | od 13,1 % do 44,4 % |
| Vietnam | 28,2 % |

(126)

Rozpětí cenového podbízení podle dotčených zemí jsou následující:

Země

Rozpětí cenového podbízení

ČLR

od 8,6 % do 59,2 %

Indonésie

od 28 % do 31,9 %

Tchaj-wan

od 7 % do 38,9 %

Thajsko

od 13,1 % do 44,4 %

Vietnam

28,2 %

3.4.   Hospodářská situace výrobního odvětví Společenství

3.4.1.   Výroba, kapacita a využití kapacity

| (127) | Po vzrůstu výroby o 31 % v roce 2002, který v relativním vyjádření překonal spotřeby ve Společenství, výroba výrobního odvětví Společenství následně klesla a od roku 2003 zůstala stabilní na úrovni o 15 % vyšší než v roce 2001. Poznamenává se, že tato úroveň nárůstu zůstává v posuzovaném období pozadu za 24 % růstem spotřeby ve Společenství. |
| --- | --- |

(127)

Po vzrůstu výroby o 31 % v roce 2002, který v relativním vyjádření překonal spotřeby ve Společenství, výroba výrobního odvětví Společenství následně klesla a od roku 2003 zůstala stabilní na úrovni o 15 % vyšší než v roce 2001. Poznamenává se, že tato úroveň nárůstu zůstává v posuzovaném období pozadu za 24 % růstem spotřeby ve Společenství.

| (128) | Výrobní kapacita výrobního odvětví Společenství, jež také dosáhla vrcholu v roce 2002, vzrostla o 24 %, což odráželo investice výrobců ve Společenství zařazených do vzorku. |
| --- | --- |

(128)

Výrobní kapacita výrobního odvětví Společenství, jež také dosáhla vrcholu v roce 2002, vzrostla o 24 %, což odráželo investice výrobců ve Společenství zařazených do vzorku.

| (129) | Míra využití kapacity výrobního odvětví Společenství po mírném zlepšení v roce 2002 následně v posuzovaném období klesla o celkových 7 %. |
| --- | --- |

(129)

Míra využití kapacity výrobního odvětví Společenství po mírném zlepšení v roce 2002 následně v posuzovaném období klesla o celkových 7 %.

3.4.2.   Objem prodeje, prodejní cena, tržní podíl a růst

| (130) | Objem prodeje výrobního odvětví Společenství během posuzovaného období vzrostl o 7 %. Přesto je nutno poznamenat, že po vzrůstu o 22 % v roce 2002 objem prodeje výrobního odvětví Společenství nepřetržitě klesal. Tento nárůst je navíc výrazně nižší než 24 % růst spotřeby ve Společenství a daleko zaostává za 96 % nárůstem dovozů z dotčených zemí během posuzovaného období. |
| --- | --- |

(130)

Objem prodeje výrobního odvětví Společenství během posuzovaného období vzrostl o 7 %. Přesto je nutno poznamenat, že po vzrůstu o 22 % v roce 2002 objem prodeje výrobního odvětví Společenství nepřetržitě klesal. Tento nárůst je navíc výrazně nižší než 24 % růst spotřeby ve Společenství a daleko zaostává za 96 % nárůstem dovozů z dotčených zemí během posuzovaného období.

| (131) | Průměrné prodejní ceny výrobního odvětví Společenství během posuzovaného období vzrostly o 6 %. Po poklesu o 13 % mezi lety 2001 a 2002 ceny nepřetržitě stoupaly. |
| --- | --- |

(131)

Průměrné prodejní ceny výrobního odvětví Společenství během posuzovaného období vzrostly o 6 %. Po poklesu o 13 % mezi lety 2001 a 2002 ceny nepřetržitě stoupaly.

| (132) | Během posuzovaného období podíl výrobního odvětví Společenství na trhu klesl o 14 %. Po nárůstu o 12 % mezi lety 2001 a 2002 tržní podíl nepřetržitě klesal. Srovnání situace v období šetření a v roce 2002 ukazuje dokonce 26 % pokles. Podíl dovozů z dotčených zemí zároveň výrazně vzrostl. |
| --- | --- |

(132)

Během posuzovaného období podíl výrobního odvětví Společenství na trhu klesl o 14 %. Po nárůstu o 12 % mezi lety 2001 a 2002 tržní podíl nepřetržitě klesal. Srovnání situace v období šetření a v roce 2002 ukazuje dokonce 26 % pokles. Podíl dovozů z dotčených zemí zároveň výrazně vzrostl.

| (133) | Jak ukazuje absolutní trend výroby a objemu prodeje, výrobní odvětví Společenství zaznamenalo v posuzovaném období růst, avšak od roku 2002 šlo o pokles. Tržní podíl navíc klesl v posuzovaném období, což z relativního hlediska, tj. ve srovnání s konkurencí, ukazuje na to, že výrobní odvětví Společenství nerostlo. |
| --- | --- |

(133)

Jak ukazuje absolutní trend výroby a objemu prodeje, výrobní odvětví Společenství zaznamenalo v posuzovaném období růst, avšak od roku 2002 šlo o pokles. Tržní podíl navíc klesl v posuzovaném období, což z relativního hlediska, tj. ve srovnání s konkurencí, ukazuje na to, že výrobní odvětví Společenství nerostlo.

3.4.3.   Ziskovost

| (134) | V posuzovaném období se ziskovost výrobců ve Společenství zařazených do vzorku zlepšila. Po dosažení malých zisků v roce 2001 ziskovost klesla a vedla ke ztrátové situaci v roce 2002. Mezi lety 2002 a 2003 se ziskovost zlepšila, ale výrobní odvětví Společenství bylo i nadále ztrátové. V období od roku 2003 do období šetření Společenství dosáhlo nejlepšího výsledku ziskovosti v posuzovaném období a průměrného ziskového rozpětí 4,3 %. Na první pohled se tato situace může jevit pozitivní, vyžaduje však další hodnocení ve vlastním kontextu. |
| --- | --- |

(134)

V posuzovaném období se ziskovost výrobců ve Společenství zařazených do vzorku zlepšila. Po dosažení malých zisků v roce 2001 ziskovost klesla a vedla ke ztrátové situaci v roce 2002. Mezi lety 2002 a 2003 se ziskovost zlepšila, ale výrobní odvětví Společenství bylo i nadále ztrátové. V období od roku 2003 do období šetření Společenství dosáhlo nejlepšího výsledku ziskovosti v posuzovaném období a průměrného ziskového rozpětí 4,3 %. Na první pohled se tato situace může jevit pozitivní, vyžaduje však další hodnocení ve vlastním kontextu.

| (135) | Ve skutečnosti výrobci ve Společenství zařazení do vzorku ani v období šetření v průměru nedosáhli minimálního ziskového rozpětí, které se považovalo za odpovídající a dosažitelné v případě absence dumpingu, tj. 5 % (viz 178. bod odůvodnění níže) a byli vzdáleni úrovni ziskovosti výrobního odvětví Společenství z roku 1995, tj. 9,1 % (4), které bylo dosaženo před vstupem dumpingových dovozů na trh. |
| --- | --- |

(135)

Ve skutečnosti výrobci ve Společenství zařazení do vzorku ani v období šetření v průměru nedosáhli minimálního ziskového rozpětí, které se považovalo za odpovídající a dosažitelné v případě absence dumpingu, tj. 5 % (viz 178. bod odůvodnění níže) a byli vzdáleni úrovni ziskovosti výrobního odvětví Společenství z roku 1995, tj. 9,1 % (4), které bylo dosaženo před vstupem dumpingových dovozů na trh.

| (136) | Kromě toho je na místě pamatovat na to, že tato lepší ziskovost v období šetření byla i) dosažena na úkor snížení tržního podílu a ii) v podstatě výsledkem silného spekulativního nárůstu ceny hlavní nákladové položky, tj. korozivzdorné oceli. Očekávaný nárůst cen korozivzdorné oceli umožnil výrobnímu odvětví Společenství dosáhnout vyšších cen obdobného výrobku dočasným využitím poměrně levné korozivzdorné oceli z výrobních zásob získané před spekulativním nárůstem cen. Tato nákladová výhoda však trvala pouze, dokud nebyly spotřebovány stávající zásoby suroviny a nebylo potřeba zajistit novou ocel na výrazně vyšší cenové úrovni. Podobné spekulativní fáze kromě toho nemají dlouhé trvání a odběratelé, zejména velcí distributoři se silnou vyjednávací mocí, začínají znovu uplatňovat přísný tlak na ceny, jakmile zpozorují stagnaci nebo pokles cen oceli. V důsledku toho se zvýšení ziskovosti dosáhlo v zásadě vlivem velmi benevolentních tržních podmínek pro výrobní odvětví Společenství, zejména ve druhé fázi období šetření, které nejsou udržitelné. |
| --- | --- |

(136)

Kromě toho je na místě pamatovat na to, že tato lepší ziskovost v období šetření byla i) dosažena na úkor snížení tržního podílu a ii) v podstatě výsledkem silného spekulativního nárůstu ceny hlavní nákladové položky, tj. korozivzdorné oceli. Očekávaný nárůst cen korozivzdorné oceli umožnil výrobnímu odvětví Společenství dosáhnout vyšších cen obdobného výrobku dočasným využitím poměrně levné korozivzdorné oceli z výrobních zásob získané před spekulativním nárůstem cen. Tato nákladová výhoda však trvala pouze, dokud nebyly spotřebovány stávající zásoby suroviny a nebylo potřeba zajistit novou ocel na výrazně vyšší cenové úrovni. Podobné spekulativní fáze kromě toho nemají dlouhé trvání a odběratelé, zejména velcí distributoři se silnou vyjednávací mocí, začínají znovu uplatňovat přísný tlak na ceny, jakmile zpozorují stagnaci nebo pokles cen oceli. V důsledku toho se zvýšení ziskovosti dosáhlo v zásadě vlivem velmi benevolentních tržních podmínek pro výrobní odvětví Společenství, zejména ve druhé fázi období šetření, které nejsou udržitelné.

3.4.4.   Zásoby

| (137) | Hladiny zásob výrobního odvětví Společenství na konci roku v posuzovaném období významně poklesly o 52 %. To lze vysvětlit: i) zvýšením výroby „na zakázku“ (v tomto případě mají zásoby omezenou důležitost) a ii) poklesem výroby od roku 2002. |
| --- | --- |

(137)

Hladiny zásob výrobního odvětví Společenství na konci roku v posuzovaném období významně poklesly o 52 %. To lze vysvětlit: i) zvýšením výroby „na zakázku“ (v tomto případě mají zásoby omezenou důležitost) a ii) poklesem výroby od roku 2002.

3.4.5.   Investice, návratnost investic, peněžní tok a schopnost získat kapitál

| (138) | Od roku 2001 do roku 2003 výrobci ve Společenství zařazení do vzorku nepřetržitě zvyšovali své investice, zejména v důsledku výměny zastaralého strojního zařízení a vybavení. V období šetření investice ve srovnání se začátkem posuzovaného období klesly o 35 %. Tento pokles v období šetření můžeme však částečně vysvětlit významnými investicemi z předchozích let. Investice na výrobu obdobného výrobku jsou nezbytné pro udržení a zlepšení konkurenceschopnosti a zdokonalení environmentálních a bezpečnostních standardů. |
| --- | --- |

(138)

Od roku 2001 do roku 2003 výrobci ve Společenství zařazení do vzorku nepřetržitě zvyšovali své investice, zejména v důsledku výměny zastaralého strojního zařízení a vybavení. V období šetření investice ve srovnání se začátkem posuzovaného období klesly o 35 %. Tento pokles v období šetření můžeme však částečně vysvětlit významnými investicemi z předchozích let. Investice na výrobu obdobného výrobku jsou nezbytné pro udržení a zlepšení konkurenceschopnosti a zdokonalení environmentálních a bezpečnostních standardů.

| (139) | Návratnost investic se v posuzovaném období zlepšila, což i) potvrzuje přiměřenost rozhodnutí vedení o investicích a ii) odráží lepší míru ziskovosti výrobců ve Společenství zařazených do vzorku během období šetření. Jak však již bylo uvedeno v souvislosti s analýzou ziskovosti, lepší ziskovost mohou z velké části vysvětlit zvláštní, krátkodobé okolnosti (spekulativní vývoj cen oceli v období šetření). Kromě toho skutečnost, že část výrobců ve Společenství zařazených do vzorku stále více k výrobě využívala pronajímaného strojního vybavení, vysvětluje relativně lepší výsledek ukazatele návratnosti investic ve srovnání s ukazatelem ziskovosti. |
| --- | --- |

(139)

Návratnost investic se v posuzovaném období zlepšila, což i) potvrzuje přiměřenost rozhodnutí vedení o investicích a ii) odráží lepší míru ziskovosti výrobců ve Společenství zařazených do vzorku během období šetření. Jak však již bylo uvedeno v souvislosti s analýzou ziskovosti, lepší ziskovost mohou z velké části vysvětlit zvláštní, krátkodobé okolnosti (spekulativní vývoj cen oceli v období šetření). Kromě toho skutečnost, že část výrobců ve Společenství zařazených do vzorku stále více k výrobě využívala pronajímaného strojního vybavení, vysvětluje relativně lepší výsledek ukazatele návratnosti investic ve srovnání s ukazatelem ziskovosti.

| (140) | Ačkoli se peněžní tok výrobců ve Společenství zařazených do vzorku vycházející z prodeje obdobného výrobku od roku 2002 zlepšoval, v posuzovaném období klesl o 36 %. |
| --- | --- |

(140)

Ačkoli se peněžní tok výrobců ve Společenství zařazených do vzorku vycházející z prodeje obdobného výrobku od roku 2002 zlepšoval, v posuzovaném období klesl o 36 %.

| (141) | Výrobci ve Společenství zařazení do vzorku neměli žádné výrazné obtíže při získávání kapitálu, jak dokazuje jejich schopnost investovat v posuzovaném období. |
| --- | --- |

(141)

Výrobci ve Společenství zařazení do vzorku neměli žádné výrazné obtíže při získávání kapitálu, jak dokazuje jejich schopnost investovat v posuzovaném období.

3.4.6.   Zaměstnanost, produktivita a mzdy

| (142) | Výrobní odvětví Společenství zvýšilo v roce 2002 zaměstnanost. Zaměstnanost však následně neustále klesala, a to celkem o 5 % během posuzovaného období. Tento negativní vývoj jde ruku v ruce se snižováním výroby od roku 2002. |
| --- | --- |

(142)

Výrobní odvětví Společenství zvýšilo v roce 2002 zaměstnanost. Zaměstnanost však následně neustále klesala, a to celkem o 5 % během posuzovaného období. Tento negativní vývoj jde ruku v ruce se snižováním výroby od roku 2002.

| (143) | Produktivita vyjádřená v kilogramu výroby na pracovníka se v posuzovaném období zlepšila o 22 %, což poukazuje na úsilí a schopnost udržet a zlepšit konkurenceschopnost. |
| --- | --- |

(143)

Produktivita vyjádřená v kilogramu výroby na pracovníka se v posuzovaném období zlepšila o 22 %, což poukazuje na úsilí a schopnost udržet a zlepšit konkurenceschopnost.

| (144) | Mzdy na pracovníka se v posuzovaném období zvýšily o 10 %. Toto zvýšení odráží odměny za zlepšení produktivity a kompenzaci inflace s ohledem na platy zaměstnanců. Kromě toho z absolutního hlediska náklady práce od roku 2002 klesaly. |
| --- | --- |

(144)

Mzdy na pracovníka se v posuzovaném období zvýšily o 10 %. Toto zvýšení odráží odměny za zlepšení produktivity a kompenzaci inflace s ohledem na platy zaměstnanců. Kromě toho z absolutního hlediska náklady práce od roku 2002 klesaly.

3.4.7.   Rozsah dumpingu a překonání účinků dřívějšího dumpingu

| (145) | Zejména s ohledem na objem dumpingových dovozů z dotčených zemí se zjištěná dumpingová rozpětí nemohou považovat za zanedbatelná. |
| --- | --- |

(145)

Zejména s ohledem na objem dumpingových dovozů z dotčených zemí se zjištěná dumpingová rozpětí nemohou považovat za zanedbatelná.

| (146) | Do začátku roku 2003 platila antidumpingová opatření týkající se dovozů dotčeného výrobku z ČLR, Indie, Malajsie, Korejské republiky, Tchaj-wanu a Thajska. Výrobní odvětví Společenství se však zcela nezotavilo z účinků dřívějšího dumpingu, což dokládá zejména vývoj tržního podílu, objem prodeje a zaměstnanost. To bylo zvláště zřejmé po vypršení předchozích antidumpingových opatření. |
| --- | --- |

(146)

Do začátku roku 2003 platila antidumpingová opatření týkající se dovozů dotčeného výrobku z ČLR, Indie, Malajsie, Korejské republiky, Tchaj-wanu a Thajska. Výrobní odvětví Společenství se však zcela nezotavilo z účinků dřívějšího dumpingu, což dokládá zejména vývoj tržního podílu, objem prodeje a zaměstnanost. To bylo zvláště zřejmé po vypršení předchozích antidumpingových opatření.

3.4.8.   Závěr o újmě

| (147) | Během posuzovaného období výrobní odvětví Společenství zvýšilo výrobu a objem prodeje, snížilo své zásoby a neustále investovalo. Nezaznamenalo potíže při získávání kapitálu a zlepšilo produktivitu. Náklady práce se z absolutního hlediska snížily. Kromě toho se výrobnímu odvětví Společenství podařilo v období šetření zvýšit své ceny, aby tak zvýšilo ziskovost a návratnost investic. |
| --- | --- |

(147)

Během posuzovaného období výrobní odvětví Společenství zvýšilo výrobu a objem prodeje, snížilo své zásoby a neustále investovalo. Nezaznamenalo potíže při získávání kapitálu a zlepšilo produktivitu. Náklady práce se z absolutního hlediska snížily. Kromě toho se výrobnímu odvětví Společenství podařilo v období šetření zvýšit své ceny, aby tak zvýšilo ziskovost a návratnost investic.

| (148) | Tato pozitivní hlediska však vyžadují zhodnocení ve vlastním kontextu. Vyšších cen a lepší ziskovosti bylo dosaženo na úkor výrazných ztrát podílu výrobního odvětví Společenství na trhu, tj. 14 % během posuzovaného období a dokonce 26 % od roku 2002. Zejména v důsledku dostupnosti levných dumpingových dovozů odběratelé volili alternativní zdroje dodávek a výrobní odvětví Společenství nebylo schopné udržet krok. |
| --- | --- |

(148)

Tato pozitivní hlediska však vyžadují zhodnocení ve vlastním kontextu. Vyšších cen a lepší ziskovosti bylo dosaženo na úkor výrazných ztrát podílu výrobního odvětví Společenství na trhu, tj. 14 % během posuzovaného období a dokonce 26 % od roku 2002. Zejména v důsledku dostupnosti levných dumpingových dovozů odběratelé volili alternativní zdroje dodávek a výrobní odvětví Společenství nebylo schopné udržet krok.

| (149) | Kromě toho v souladu se závěry o tržním podílu růst výroby (15 %) a objemu prodeje (7 %) výrobního odvětví Společenství v posuzovaném období zaostával za výrazně příznivějším vývojem spotřeby na trhu Společenství (24 %). Zaměstnanost ve výrobním odvětví Společenství klesla o 5 %, což vlastně vysvětluje snížení nákladů práce. Kromě toho se stav ziskovosti výrobců ve Společenství zařazených do vzorku nedá považovat za celkově uspokojivý. Během delší části posuzovaného období byl jasně nedostatečný (ztráty nebo nedostatečné ziskové rozpětí). Ačkoli se ziskovost výrobců ve Společenství zařazených do vzorku v období šetření zlepšila (4,3 % ziskové rozpětí), i) stále zaostávala za minimálním rozpětím 5 %, které by mohlo výrobní odvětví Společenství podle předpokladu dosáhnout v případě absence dumpingu působícího újmu, a ii) dá se z velké části přičíst krátkodobým účinkům rostoucích cen oceli. Tato negativní situace výrobního odvětví Společenství se dále odráží na trendu peněžního toku. |
| --- | --- |

(149)

Kromě toho v souladu se závěry o tržním podílu růst výroby (15 %) a objemu prodeje (7 %) výrobního odvětví Společenství v posuzovaném období zaostával za výrazně příznivějším vývojem spotřeby na trhu Společenství (24 %). Zaměstnanost ve výrobním odvětví Společenství klesla o 5 %, což vlastně vysvětluje snížení nákladů práce. Kromě toho se stav ziskovosti výrobců ve Společenství zařazených do vzorku nedá považovat za celkově uspokojivý. Během delší části posuzovaného období byl jasně nedostatečný (ztráty nebo nedostatečné ziskové rozpětí). Ačkoli se ziskovost výrobců ve Společenství zařazených do vzorku v období šetření zlepšila (4,3 % ziskové rozpětí), i) stále zaostávala za minimálním rozpětím 5 %, které by mohlo výrobní odvětví Společenství podle předpokladu dosáhnout v případě absence dumpingu působícího újmu, a ii) dá se z velké části přičíst krátkodobým účinkům rostoucích cen oceli. Tato negativní situace výrobního odvětví Společenství se dále odráží na trendu peněžního toku.

| (150) | V důsledku toho celkově negativní ukazatele trendů převažují nad pozitivními trendy a byl tedy vyvozen předběžný závěr, že výrobní odvětví Společenství utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 1 základního nařízení. |
| --- | --- |

(150)

V důsledku toho celkově negativní ukazatele trendů převažují nad pozitivními trendy a byl tedy vyvozen předběžný závěr, že výrobní odvětví Společenství utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 1 základního nařízení.

F.   PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI

1.   Úvod

| (151) | Podle čl. 3 odst. 6 a čl. 3 odst. 7 základního nařízení Komise přezkoumala, zda dumpingové dovozy dotčeného výrobku pocházející z dotčených zemí způsobily výrobnímu odvětví Společenství podstatnou újmu. Přezkoumány byly i známé činitele jiné než dumpingové dovozy, které mohly ve stejnou dobu poškodit výrobní odvětví Společenství, aby se zajistilo, že případná újma způsobená těmito dalšími činiteli nebude připisována dumpingovým dovozům. |
| --- | --- |

(151)

Podle čl. 3 odst. 6 a čl. 3 odst. 7 základního nařízení Komise přezkoumala, zda dumpingové dovozy dotčeného výrobku pocházející z dotčených zemí způsobily výrobnímu odvětví Společenství podstatnou újmu. Přezkoumány byly i známé činitele jiné než dumpingové dovozy, které mohly ve stejnou dobu poškodit výrobní odvětví Společenství, aby se zajistilo, že případná újma způsobená těmito dalšími činiteli nebude připisována dumpingovým dovozům.

2.   Účinky dumpingových dovozů

| (152) | Dotčené země od roku 2003 značně posílily svou pozici na trhu. Je zřejmé, že nárůst jejich tržního podílu o 58 % jde ruku v ruce s poklesem podílu výrobního odvětví Společenství. Kromě toho objem dovozů z dotčených zemí (96 % nárůst) rostl mnohem rychleji než spotřeba na trhu Společenství (24 %). Konečně průměrná dovozní cena z dotčených zemí byla od roku 2003 následkem nepoctivého obchodování ve formě dumpingu po skončení platnosti antidumpingových opatření výrazně nižší než úroveň cen výrobního odvětví Společenství a vyvíjela tudíž cenový tlak.
  Proto bylo předběžně stanoveno, že dumpingové dovozy z dotčených zemí měly značný negativní dopad na situaci výrobního odvětví Společenství v posuzovaném období, a to zejména z hlediska tržního podílu a objemu prodeje. |
| --- | --- |

(152)

Dotčené země od roku 2003 značně posílily svou pozici na trhu. Je zřejmé, že nárůst jejich tržního podílu o 58 % jde ruku v ruce s poklesem podílu výrobního odvětví Společenství. Kromě toho objem dovozů z dotčených zemí (96 % nárůst) rostl mnohem rychleji než spotřeba na trhu Společenství (24 %). Konečně průměrná dovozní cena z dotčených zemí byla od roku 2003 následkem nepoctivého obchodování ve formě dumpingu po skončení platnosti antidumpingových opatření výrazně nižší než úroveň cen výrobního odvětví Společenství a vyvíjela tudíž cenový tlak.

Proto bylo předběžně stanoveno, že dumpingové dovozy z dotčených zemí měly značný negativní dopad na situaci výrobního odvětví Společenství v posuzovaném období, a to zejména z hlediska tržního podílu a objemu prodeje.

3.   Dopad ostatních faktorů

3.1.   Dovozy z ostatních třetích zemí

| (153) | Dovozy posuzovaného výrobku z jiných zemí než z dotčených zemí celkově klesly. Tržní podíl těchto ostatních dovozů klesl v posuzovaném období o 20 %. Kromě toho průměrně byla dovozní cena z těchto ostatních zemí výrazně vyšší ve srovnání s úrovní cen z dotčených zemí. |
| --- | --- |

(153)

Dovozy posuzovaného výrobku z jiných zemí než z dotčených zemí celkově klesly. Tržní podíl těchto ostatních dovozů klesl v posuzovaném období o 20 %. Kromě toho průměrně byla dovozní cena z těchto ostatních zemí výrazně vyšší ve srovnání s úrovní cen z dotčených zemí.

| (154) | Dva vývozci uvedli, že dovozy z Indie, Korejské republiky a Norska narušily jakoukoli příčinnou souvislost mezi podstatnou újmou, kterou mohlo výrobní odvětví Společenství utrpět, a dumpingovými dovozy z dotčených zemí. |
| --- | --- |

(154)

Dva vývozci uvedli, že dovozy z Indie, Korejské republiky a Norska narušily jakoukoli příčinnou souvislost mezi podstatnou újmou, kterou mohlo výrobní odvětví Společenství utrpět, a dumpingovými dovozy z dotčených zemí.

| (155) | Na základě dostupných údajů však dovozy z Korejské republiky (období šetření: 221 tun v průměru za 2,27 EUR/kg) a z Norska (období šetření: 438 tun v průměru za 2,89 EUR/kg) nemohou jak z hlediska malého objemu, tak z hlediska úrovní cen vysvětlit újmu způsobenou výrobnímu odvětví Společenství. Dále se poznamenává, že dovozy z Norska v posuzovaném období klesly o 36 %. |
| --- | --- |

(155)

Na základě dostupných údajů však dovozy z Korejské republiky (období šetření: 221 tun v průměru za 2,27 EUR/kg) a z Norska (období šetření: 438 tun v průměru za 2,89 EUR/kg) nemohou jak z hlediska malého objemu, tak z hlediska úrovní cen vysvětlit újmu způsobenou výrobnímu odvětví Společenství. Dále se poznamenává, že dovozy z Norska v posuzovaném období klesly o 36 %.

| (156) | Avšak co se týče Indie, je možno pozorovat, že od počátku roku 2003 dovozy značně stouply (období šetření: 1 147,6 tun) a měly nízké ceny (průměrně 1,91 EUR/kg). Není možné vyloučit, že v období šetření tyto dovozy z Indie mohly mít určitý negativní dopad, zejména z hlediska cenového tlaku, na stav výrobního odvětví Společenství. Ovšem s ohledem na relativně malý objem dovozu z Indie ve srovnání s objemem dovozu z dotčených zemí (27 400 tun v průměru za 2,41 EUR/kg) byl učiněn závěr, že dopad dovozů z Indie (tržní podíl v období šetření 1,4 %) nebyl takový, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovými dovozy a podstatnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství. Samotné dovozy z Indie nemohou vysvětlit výraznou ztrátu tržního podílu, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství, a v souvislosti s růstem spotřeby jeho méně příznivý nárůst prodeje. |
| --- | --- |

(156)

Avšak co se týče Indie, je možno pozorovat, že od počátku roku 2003 dovozy značně stouply (období šetření: 1 147,6 tun) a měly nízké ceny (průměrně 1,91 EUR/kg). Není možné vyloučit, že v období šetření tyto dovozy z Indie mohly mít určitý negativní dopad, zejména z hlediska cenového tlaku, na stav výrobního odvětví Společenství. Ovšem s ohledem na relativně malý objem dovozu z Indie ve srovnání s objemem dovozu z dotčených zemí (27 400 tun v průměru za 2,41 EUR/kg) byl učiněn závěr, že dopad dovozů z Indie (tržní podíl v období šetření 1,4 %) nebyl takový, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovými dovozy a podstatnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství. Samotné dovozy z Indie nemohou vysvětlit výraznou ztrátu tržního podílu, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství, a v souvislosti s růstem spotřeby jeho méně příznivý nárůst prodeje.

| (157) | Kromě toho navzdory tvrzení dvou vývozců se podle čl. 9 odst. 5 základního nařízení nerozlišuje, zda dovozy z Indie nebyly předmětem tohoto šetření. V této souvislosti je nutno připomenout, že během posuzovaného období dovozy z Indie byly až do období šetření zanedbatelné ve smyslu čl. 5 odst. 7 základního nařízení. Dovozy vzrostly pouze v období šetření, ale i tehdy zůstaly relativně malé (1,4 % tržního podílu). Kromě toho je nutné poznamenat, že Komise neměla žádný zjevný důkaz, že tyto dovozy z Indie byly dumpingové, když bylo zahájeno toto řízení. |
| --- | --- |

(157)

Kromě toho navzdory tvrzení dvou vývozců se podle čl. 9 odst. 5 základního nařízení nerozlišuje, zda dovozy z Indie nebyly předmětem tohoto šetření. V této souvislosti je nutno připomenout, že během posuzovaného období dovozy z Indie byly až do období šetření zanedbatelné ve smyslu čl. 5 odst. 7 základního nařízení. Dovozy vzrostly pouze v období šetření, ale i tehdy zůstaly relativně malé (1,4 % tržního podílu). Kromě toho je nutné poznamenat, že Komise neměla žádný zjevný důkaz, že tyto dovozy z Indie byly dumpingové, když bylo zahájeno toto řízení.

| (158) | Jelikož jsou dovozy z Filipín a Malajsie nyní vyloučeny z tohoto šetření, bylo dále zvažováno, zda tyto dovozy narušily příčinnou souvislost mezi dumpingovými dovozy a podstatnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství. Po vyloučení matic z okruhu výrobků však dovozy ostatních spojovacích prostředků a jejich částí z Filipín byly jasně zanedbatelné (0,1 % tržního podílu v období šetření) a na spíše vysoké úrovni cen (3,47 EUR/kg). Na tomto základě nemohla být způsobena žádná významná újma. Dovozy z Malajsie měly také ve srovnání s dovozy z dotčených zemí nižší objem a v průměru vyšší ceny (období šetření: 1 456 tun za 2,70 EUR/kg). Tržní podíl malajských dovozů navíc klesl v posuzovaném období o 6 %. V důsledku toho, ačkoli malajské dovozy mohly mít negativní dopad na stav výrobního odvětví Společenství, byl učiněn předběžný závěr, že tento negativní dopad nebyl takový, aby neutralizoval účinky újmy způsobené dumpingovými dovozy z dotčených zemí. |
| --- | --- |

(158)

Jelikož jsou dovozy z Filipín a Malajsie nyní vyloučeny z tohoto šetření, bylo dále zvažováno, zda tyto dovozy narušily příčinnou souvislost mezi dumpingovými dovozy a podstatnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství. Po vyloučení matic z okruhu výrobků však dovozy ostatních spojovacích prostředků a jejich částí z Filipín byly jasně zanedbatelné (0,1 % tržního podílu v období šetření) a na spíše vysoké úrovni cen (3,47 EUR/kg). Na tomto základě nemohla být způsobena žádná významná újma. Dovozy z Malajsie měly také ve srovnání s dovozy z dotčených zemí nižší objem a v průměru vyšší ceny (období šetření: 1 456 tun za 2,70 EUR/kg). Tržní podíl malajských dovozů navíc klesl v posuzovaném období o 6 %. V důsledku toho, ačkoli malajské dovozy mohly mít negativní dopad na stav výrobního odvětví Společenství, byl učiněn předběžný závěr, že tento negativní dopad nebyl takový, aby neutralizoval účinky újmy způsobené dumpingovými dovozy z dotčených zemí.

| (159) | Proto byl učiněn předběžný závěr, že dovozy z jiných zemí než z dotčených zemí nenarušily příčinnou souvislost mezi podstatnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství, a dumpingovými dovozy z dotčených zemí. |
| --- | --- |

(159)

Proto byl učiněn předběžný závěr, že dovozy z jiných zemí než z dotčených zemí nenarušily příčinnou souvislost mezi podstatnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství, a dumpingovými dovozy z dotčených zemí.

3.2.   Vývoj spotřeby na trhu Společenství

| (160) | Spotřeba prošetřovaného výrobku na trhu Společenství stoupla během posuzovaného období o 24 %. Újma, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství, nemůže tedy být přičtena zmenšení poptávky na trhu Společenství. |
| --- | --- |

(160)

Spotřeba prošetřovaného výrobku na trhu Společenství stoupla během posuzovaného období o 24 %. Újma, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství, nemůže tedy být přičtena zmenšení poptávky na trhu Společenství.

3.3.   Konkurenceschopnost výrobního odvětví Společenství

| (161) | Výrobní odvětví Společenství představuje pro obdobný výrobek důležitou konkurenci, jak dokládá jeho tržní podíl, a nepřetržitě investuje do udržení technické úrovně své výroby. Produktivita na pracovníka se dokonce v posuzovaném období zvýšila o 22 %. Na rozdíl od tvrzení čtyř vývozců zvýšení produktivity výrobního odvětví Společenství, které jde ruku v ruce s investicemi, dokládá, že investiční politika výrobního odvětví Společenství nemůže vysvětlit utrpěnou podstatnou újmu. Vzhledem ke zvýšení produktivity tyto investice právě naopak přispěly k minimalizaci újmy. V důsledku toho nebyly shledány žádné důkazy, že by nedostatečná konkurenceschopnost narušila příčinnou souvislost mezi dovozy z dotčených zemí a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství. |
| --- | --- |

(161)

Výrobní odvětví Společenství představuje pro obdobný výrobek důležitou konkurenci, jak dokládá jeho tržní podíl, a nepřetržitě investuje do udržení technické úrovně své výroby. Produktivita na pracovníka se dokonce v posuzovaném období zvýšila o 22 %. Na rozdíl od tvrzení čtyř vývozců zvýšení produktivity výrobního odvětví Společenství, které jde ruku v ruce s investicemi, dokládá, že investiční politika výrobního odvětví Společenství nemůže vysvětlit utrpěnou podstatnou újmu. Vzhledem ke zvýšení produktivity tyto investice právě naopak přispěly k minimalizaci újmy. V důsledku toho nebyly shledány žádné důkazy, že by nedostatečná konkurenceschopnost narušila příčinnou souvislost mezi dovozy z dotčených zemí a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství.

4.   Závěry o příčinných souvislostech

| (162) | Celkově byl proto předběžně učiněn závěr, že dovozy z pěti dotčených zemí způsobily výrobnímu odvětví Společenství podstatnou újmu. Nebyl zjištěn žádný činitel, který by tuto příčinnou souvislost narušil. |
| --- | --- |

(162)

Celkově byl proto předběžně učiněn závěr, že dovozy z pěti dotčených zemí způsobily výrobnímu odvětví Společenství podstatnou újmu. Nebyl zjištěn žádný činitel, který by tuto příčinnou souvislost narušil.

G.   ZÁJEM SPOLEČENSTVÍ

1.   Úvod

| (163) | Prošetřovalo se, zda existují přesvědčivé důvody, které by vedly k závěru, že není v zájmu Společenství prozatímně uložit opatření v tomto případě. Z tohoto důvodu a podle čl. 21 odst. 1 základního nařízení byl zvážen pravděpodobný dopad opatření na všechny účastníky. Aby bylo možno zhodnotit, zda je v zájmu Společenství zavést opatření, byly uživatelům a dovozcům dotčeného výrobku a dodavatelům surovin používaných při výrobě obdobného výrobku odeslány dotazníky. |
| --- | --- |

(163)

Prošetřovalo se, zda existují přesvědčivé důvody, které by vedly k závěru, že není v zájmu Společenství prozatímně uložit opatření v tomto případě. Z tohoto důvodu a podle čl. 21 odst. 1 základního nařízení byl zvážen pravděpodobný dopad opatření na všechny účastníky. Aby bylo možno zhodnotit, zda je v zájmu Společenství zavést opatření, byly uživatelům a dovozcům dotčeného výrobku a dodavatelům surovin používaných při výrobě obdobného výrobku odeslány dotazníky.

2.   Zájem výrobního odvětví Společenství

| (164) | Šetření prokázalo, že výrobní odvětví Společenství je schopné růstu a konkurence v poctivých tržních podmínkách. Jak je uvedeno výše, výrobní odvětví Společenství má výrazné volné kapacity k výrobě obdobného výrobku. Využití této volné kapacity by bylo prospěšné pro zvýšení prodeje a tržního podílu, zaměstnanosti a, prostřednictvím zvýšení úspor z rozsahu výroby, nakonec i pro vytvoření udržitelné odpovídající ziskovosti. Těmto zlepšením však brání zejména pokračující cenový tlak vyvíjený dumpingovými dovozy dotčeného výrobku na trh Společenství. Uložení antidumpingových opatření by zmírnilo účinky tohoto nepoctivého cenového tlaku. |
| --- | --- |

(164)

Šetření prokázalo, že výrobní odvětví Společenství je schopné růstu a konkurence v poctivých tržních podmínkách. Jak je uvedeno výše, výrobní odvětví Společenství má výrazné volné kapacity k výrobě obdobného výrobku. Využití této volné kapacity by bylo prospěšné pro zvýšení prodeje a tržního podílu, zaměstnanosti a, prostřednictvím zvýšení úspor z rozsahu výroby, nakonec i pro vytvoření udržitelné odpovídající ziskovosti. Těmto zlepšením však brání zejména pokračující cenový tlak vyvíjený dumpingovými dovozy dotčeného výrobku na trh Společenství. Uložení antidumpingových opatření by zmírnilo účinky tohoto nepoctivého cenového tlaku.

| (165) | Má se za to, že bez opatření, která napraví negativní vlivy dumpingových dovozů, bude výrobní odvětví Společenství i nadále čelit cenovému podbízení a tedy i klesání cen se svými nepříznivými vlivy zejména na tržní podíl a objem prodeje výrobního odvětví. To by nakonec mohlo vystavit životaschopnost výrobního odvětví Společenství riziku. V důsledku toho se má za to, že by uložení opatření bylo v zájmu výrobního odvětví Společenství. |
| --- | --- |

(165)

Má se za to, že bez opatření, která napraví negativní vlivy dumpingových dovozů, bude výrobní odvětví Společenství i nadále čelit cenovému podbízení a tedy i klesání cen se svými nepříznivými vlivy zejména na tržní podíl a objem prodeje výrobního odvětví. To by nakonec mohlo vystavit životaschopnost výrobního odvětví Společenství riziku. V důsledku toho se má za to, že by uložení opatření bylo v zájmu výrobního odvětví Společenství.

3.   Zájem dovozců/distributorů

| (166) | Dovozci/distributoři mají prakticky výhradní roli jako prostředníci mezi výrobci (uvnitř i mimo Společenství) a uživateli spojovacích prostředků a jejich částí. Jejich vyjednávací síla a kapacita skladovat velká množství spojovacích prostředků a jejich částí mají velký dopad na ceny spojovacích prostředků a jejich částí. |
| --- | --- |

(166)

Dovozci/distributoři mají prakticky výhradní roli jako prostředníci mezi výrobci (uvnitř i mimo Společenství) a uživateli spojovacích prostředků a jejich částí. Jejich vyjednávací síla a kapacita skladovat velká množství spojovacích prostředků a jejich částí mají velký dopad na ceny spojovacích prostředků a jejich částí.

| (167) | Odpovědi na dotazníky odeslali čtyři dovozci/distributoři, kteří byli zařazeni do vzorku. Avšak pouze dva dovozci poskytli úplné odpovědi. Tito dva dovozci představovali asi 14 % dovozů dotčeného výrobku do Společenství v období šetření. Kromě toho poskytlo své připomínky jedno sdružení německých dovozců/distributorů. Dále se konalo slyšení s dovozci/distributory a sdružením. |
| --- | --- |

(167)

Odpovědi na dotazníky odeslali čtyři dovozci/distributoři, kteří byli zařazeni do vzorku. Avšak pouze dva dovozci poskytli úplné odpovědi. Tito dva dovozci představovali asi 14 % dovozů dotčeného výrobku do Společenství v období šetření. Kromě toho poskytlo své připomínky jedno sdružení německých dovozců/distributorů. Dále se konalo slyšení s dovozci/distributory a sdružením.

| (168) | Dovozci/distributoři ve Společenství nesouhlasí s uložením opatření. Spolupracující dovozci a jejich sdružení namítli, že uložení opatření zvýší ceny pro uživatele, zatímco dotčený výrobek a obdobný výrobek vyrobené výrobním odvětvím Společenství nejsou údajně vždy srovnatelné. Kromě toho by taková opatření byla v neprospěch jejich obchodních aktivit a zaměstnanců. |
| --- | --- |

(168)

Dovozci/distributoři ve Společenství nesouhlasí s uložením opatření. Spolupracující dovozci a jejich sdružení namítli, že uložení opatření zvýší ceny pro uživatele, zatímco dotčený výrobek a obdobný výrobek vyrobené výrobním odvětvím Společenství nejsou údajně vždy srovnatelné. Kromě toho by taková opatření byla v neprospěch jejich obchodních aktivit a zaměstnanců.

| (169) | Na základě získaných informací se však jeví, že dovozci/distributoři nakupují prošetřovaný výrobek od různých zdrojů uvnitř i vně Společenství, včetně od výrobního odvětví Společenství. Jelikož mezi výrobkem dováženým z dotčených zemí a obdobným výrobkem z jiných zdrojů neexistují podstatné rozdíly v kvalitě nebo druhu výrobku, má se předběžně za to, že by dovozci/distributoři ve Společenství neměli mít žádné problémy získat výrobek, pokud by byla uložena antidumpingová opatření, a to zejména s ohledem na významný počet alternativních dodavatelů. Kromě toho dovozci nepodložili své tvrzení, že uložení antidumpingových opatření by mělo výrazný dopad na zaměstnanost, tím spíše že dovozní činnost je náročná na pracovní sílu. Co se týče nárůstu cen, k němuž by došlo v důsledku uložení prozatímních antidumpingových cel, poznamenává se, že antidumpingová opatření, která platila od roku 1997 do roku 2003, nevystavila hospodářskou situaci dovozců/distributorů riziku. Kromě toho se zisková rozpětí dovozců v posuzovaném období zdají být, na základě obdržených odpovědí na dotazníky, vysoko nad ziskovostí výrobního odvětví Společenství. Za těchto okolností se neočekává, že jakékoli zvýšení cen z důvodu uložení opatření by automaticky přešlo na uživatele. |
| --- | --- |

(169)

Na základě získaných informací se však jeví, že dovozci/distributoři nakupují prošetřovaný výrobek od různých zdrojů uvnitř i vně Společenství, včetně od výrobního odvětví Společenství. Jelikož mezi výrobkem dováženým z dotčených zemí a obdobným výrobkem z jiných zdrojů neexistují podstatné rozdíly v kvalitě nebo druhu výrobku, má se předběžně za to, že by dovozci/distributoři ve Společenství neměli mít žádné problémy získat výrobek, pokud by byla uložena antidumpingová opatření, a to zejména s ohledem na významný počet alternativních dodavatelů. Kromě toho dovozci nepodložili své tvrzení, že uložení antidumpingových opatření by mělo výrazný dopad na zaměstnanost, tím spíše že dovozní činnost je náročná na pracovní sílu. Co se týče nárůstu cen, k němuž by došlo v důsledku uložení prozatímních antidumpingových cel, poznamenává se, že antidumpingová opatření, která platila od roku 1997 do roku 2003, nevystavila hospodářskou situaci dovozců/distributorů riziku. Kromě toho se zisková rozpětí dovozců v posuzovaném období zdají být, na základě obdržených odpovědí na dotazníky, vysoko nad ziskovostí výrobního odvětví Společenství. Za těchto okolností se neočekává, že jakékoli zvýšení cen z důvodu uložení opatření by automaticky přešlo na uživatele.

| (170) | Ačkoli dovozci/distributoři s opatřeními nesouhlasí, je možno na základě dostupných informací učinit závěr, že nad jakýmikoli výhodami, které mohou získat z neuložení antidumpingových opatření, převažuje zájem výrobního odvětví Společenství, aby nepoctivé a újmu působící obchodní praktiky dotčených zemí byly napraveny. |
| --- | --- |

(170)

Ačkoli dovozci/distributoři s opatřeními nesouhlasí, je možno na základě dostupných informací učinit závěr, že nad jakýmikoli výhodami, které mohou získat z neuložení antidumpingových opatření, převažuje zájem výrobního odvětví Společenství, aby nepoctivé a újmu působící obchodní praktiky dotčených zemí byly napraveny.

4.   Zájem dodavatelů

| (171) | Aby bylo možno zhodnotit pravděpodobný vliv, který by mohla mít antidumpingová opatření na dodavatele výrobního odvětví Společenství, byly známým dodavatelům odeslány dotazníky. Celkem bylo odesláno devět dotazníků a obdržena byla jedna odpověď. Tento dodavatel, výrobce korozivzdorné oceli, s uložením opatření souhlasí. Ačkoli výrobní odvětví Společenství není jedním z nejdůležitějších odběratelů tohoto dodavatele, tato obchodní činnost přesto přispívá k jeho zaměstnanosti a ziskovosti. Pokud by výrobní odvětví Společenství snížilo nebo dokonce zastavilo výrobu obdobného výrobku, dodavatelé by ztratili část svých obchodních aktivit. |
| --- | --- |

(171)

Aby bylo možno zhodnotit pravděpodobný vliv, který by mohla mít antidumpingová opatření na dodavatele výrobního odvětví Společenství, byly známým dodavatelům odeslány dotazníky. Celkem bylo odesláno devět dotazníků a obdržena byla jedna odpověď. Tento dodavatel, výrobce korozivzdorné oceli, s uložením opatření souhlasí. Ačkoli výrobní odvětví Společenství není jedním z nejdůležitějších odběratelů tohoto dodavatele, tato obchodní činnost přesto přispívá k jeho zaměstnanosti a ziskovosti. Pokud by výrobní odvětví Společenství snížilo nebo dokonce zastavilo výrobu obdobného výrobku, dodavatelé by ztratili část svých obchodních aktivit.

| (172) | Jelikož neexistují žádné informace v opačném smyslu, je učiněn závěr, že uložení antidumpingových opatření by bylo v zájmu dodavatelů. |
| --- | --- |

(172)

Jelikož neexistují žádné informace v opačném smyslu, je učiněn závěr, že uložení antidumpingových opatření by bylo v zájmu dodavatelů.

5.   Zájem uživatelů a spotřebitelů

| (173) | Sdružení spotřebitelů se nepřihlásila, ani neposkytla žádné informace podle čl. 21 odst. 2 základního nařízení. Proto a protože se spojovací prostředky a jejich části používají při montáži dalších výrobků, omezila se analýza na vliv opatření na uživatele. Spojovací prostředky a jejich části se používají v různých odvětvích, mimo jiné v automobilovém průmyslu, lodním stavitelství, stavitelství, chemickém průmyslu, farmaceutickém průmyslu, lékařství a potravinářském průmyslu. Dotazníky byly odeslány dvanácti známým uživatelům dotčeného výrobku ve Společenství. Komise kromě jiných informací požadovala jejich připomínky k tomu, zda by uložení antidumpingových opatření bylo v zájmu Společenství a jak by se jich tato opatření dotkla. Jedna odpověď na dotazník byla obdržena od výrobce železničních vozů. Zdůraznil, že prošetřovaný výrobek představuje méně než 1 % celkových nákladů na jeho hotové výrobky. |
| --- | --- |

(173)

Sdružení spotřebitelů se nepřihlásila, ani neposkytla žádné informace podle čl. 21 odst. 2 základního nařízení. Proto a protože se spojovací prostředky a jejich části používají při montáži dalších výrobků, omezila se analýza na vliv opatření na uživatele. Spojovací prostředky a jejich části se používají v různých odvětvích, mimo jiné v automobilovém průmyslu, lodním stavitelství, stavitelství, chemickém průmyslu, farmaceutickém průmyslu, lékařství a potravinářském průmyslu. Dotazníky byly odeslány dvanácti známým uživatelům dotčeného výrobku ve Společenství. Komise kromě jiných informací požadovala jejich připomínky k tomu, zda by uložení antidumpingových opatření bylo v zájmu Společenství a jak by se jich tato opatření dotkla. Jedna odpověď na dotazník byla obdržena od výrobce železničních vozů. Zdůraznil, že prošetřovaný výrobek představuje méně než 1 % celkových nákladů na jeho hotové výrobky.

| (174) | Vzhledem k tomu, že uživatelé mohou získat prošetřovaný výrobek nejen z dotčených zemí, ale také z jiných zdrojů, a s ohledem na okrajový dopad spojovacích prostředků a jejich částí na náklady na výrobky, nebyl zjištěn opačný zájem uživatele o značné důležitosti. |
| --- | --- |

(174)

Vzhledem k tomu, že uživatelé mohou získat prošetřovaný výrobek nejen z dotčených zemí, ale také z jiných zdrojů, a s ohledem na okrajový dopad spojovacích prostředků a jejich částí na náklady na výrobky, nebyl zjištěn opačný zájem uživatele o značné důležitosti.

6.   Závěr

| (175) | Po přezkoumání různých zájmů byl předběžně učiněn závěr, že z hlediska celkového zájmu Společenství žádný zájem nepřevažuje nad zájmem výrobního odvětví Společenství prozatímně uložit opatření s cílem vyloučit vlivy narušující obchod způsobené dumpingovými dovozy. |
| --- | --- |

(175)

Po přezkoumání různých zájmů byl předběžně učiněn závěr, že z hlediska celkového zájmu Společenství žádný zájem nepřevažuje nad zájmem výrobního odvětví Společenství prozatímně uložit opatření s cílem vyloučit vlivy narušující obchod způsobené dumpingovými dovozy.

H.   PROZATÍMNÍ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ

| (176) | S ohledem na závěry učiněné ohledně dumpingu, újmy, příčinných souvislostí a zájmu Společenství se má za to, že je vhodné zavést prozatímní antidumpingová opatření, aby bylo zabráněno další újmě, která by byla způsobena výrobnímu odvětví Společenství dumpingovými dovozy. V zájmu stanovení míry těchto opatření byla zohledněna dumpingová rozpětí zjištěná během období šetření a částka cla, která je nezbytná k odstranění újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství. |
| --- | --- |

(176)

S ohledem na závěry učiněné ohledně dumpingu, újmy, příčinných souvislostí a zájmu Společenství se má za to, že je vhodné zavést prozatímní antidumpingová opatření, aby bylo zabráněno další újmě, která by byla způsobena výrobnímu odvětví Společenství dumpingovými dovozy. V zájmu stanovení míry těchto opatření byla zohledněna dumpingová rozpětí zjištěná během období šetření a částka cla, která je nezbytná k odstranění újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství.

1.   Úroveň odstraňující újmu

| (177) | Nezbytný nárůst cen pro odstranění újmy byl stanoven na základě srovnání váženého průměru dovozní ceny dotčeného výrobku každé společnosti a ceny obdobného výrobku prodávaného výrobním odvětvím Společenství na trhu Společenství, která nezpůsobuje újmu. Rozdíl cen byl vyjádřen jako procentní podíl dovozní hodnoty CIF (náklady, pojištění a přepravné). |
| --- | --- |

(177)

Nezbytný nárůst cen pro odstranění újmy byl stanoven na základě srovnání váženého průměru dovozní ceny dotčeného výrobku každé společnosti a ceny obdobného výrobku prodávaného výrobním odvětvím Společenství na trhu Společenství, která nezpůsobuje újmu. Rozdíl cen byl vyjádřen jako procentní podíl dovozní hodnoty CIF (náklady, pojištění a přepravné).

| (178) | Cena, která nezpůsobuje újmu, byla získána sečtením vážených výrobních nákladů výrobního odvětví Společenství a ziskového rozpětí 5 %. Toto rozpětí se předběžně považuje za ziskové rozpětí, kterého by mohlo výrobní odvětví Společenství dosáhnout v případě absence dumpingových dovozů. Odráží dosažitelné ziskové rozpětí podobných skupin výrobků výrobního odvětví Společenství, které nejsou postiženy nekalou soutěží, tj. spojovacích prostředků, které nespadají pod kódy KN okruhu výrobků, které jsou předmětem tohoto šetření. |
| --- | --- |

(178)

Cena, která nezpůsobuje újmu, byla získána sečtením vážených výrobních nákladů výrobního odvětví Společenství a ziskového rozpětí 5 %. Toto rozpětí se předběžně považuje za ziskové rozpětí, kterého by mohlo výrobní odvětví Společenství dosáhnout v případě absence dumpingových dovozů. Odráží dosažitelné ziskové rozpětí podobných skupin výrobků výrobního odvětví Společenství, které nejsou postiženy nekalou soutěží, tj. spojovacích prostředků, které nespadají pod kódy KN okruhu výrobků, které jsou předmětem tohoto šetření.

2.   Úroveň prozatímních antidumpingových cel

| (179) | S ohledem na výše uvedené se má za to, že podle čl. 7 odst. 2 základního nařízení by mělo být uloženo prozatímní antidumpingové clo na dovozy z dotčených zemí. Toto clo bude uloženo na úrovni zjištěných dumpingových rozpětí nebo na úrovni odstraňující újmu, pokud je tato nižší (čl. 7 odst. 2 základního nařízení). |
| --- | --- |

(179)

S ohledem na výše uvedené se má za to, že podle čl. 7 odst. 2 základního nařízení by mělo být uloženo prozatímní antidumpingové clo na dovozy z dotčených zemí. Toto clo bude uloženo na úrovni zjištěných dumpingových rozpětí nebo na úrovni odstraňující újmu, pokud je tato nižší (čl. 7 odst. 2 základního nařízení).

| (180) | S ohledem na úroveň cla v případě dvou spolupracujících vyvážejících výrobců (jeden v Tchaj-wanu a jeden v ČLR) byla úroveň odstraňující újmu shledána nižší než dumpingové rozpětí. V těchto případech by měla být úroveň cla omezena úrovní odstraňující újmu. Ve všech ostatních případech by měla být úroveň cla stanovena na úrovni zjištěného dumpingového rozpětí. Sazby prozatímního antidumpingového cla pro dotčené země jsou následující:







  Země | Vyvážející výrobce | Sazba antidumpingového cla |
| --- | --- | --- | --- |
| ČLR | Tengzhou Tengda Stainless Steel Product Co., Ltd, Tengzhou City | 11,4 % |
| Tong Ming Enterprise (Jiaxing) Co. Ltd, Zhejiang | 12,2 % |
| Všechny ostatní společnosti | 27,4 % |
| Indonésie | PT. Shye Chang Batam Indonesia, Batam | 9,8 % |
| Všechny ostatní společnosti | 24,6 % |
| Tchaj-wan | Arrow Fasteners Co. Ltd, Taipei | 15,2 % |
| Jin Shing Stainless Ind. Co. Ltd, Tao Yuan | 8,8 % |
| Min Hwei Enterprise Co. Ltd, Pingtung | 16,1 % |
| Tong Hwei Enterprise, Co. Ltd, Kaohsiung | 16,1 % |
| Yi Tai Shen Co. Ltd., Tainan | 11,4 % |
| Spolupracující vyvážející výrobci nezahrnutí ve vzorku | 15,8 % |
| Všechny ostatní společnosti | 23,6 % |
| Thajsko | A.B.P. Stainless Fasteners Co. Ltd, Ayutthaya | 15,9 % |
| Bunyat Industries 1998 Co. Ltd, Samutsakorn | 10,8 % |
| Dura Fasteners Company Ltd, Samutprakarn | 14,6 % |
| Siam Screws (1994) Co. Ltd, Samutsakorn | 11,0 % |
| Všechny ostatní společnosti | 15,9 % |
| Vietnam | Všechny společnosti | 7,7 % |

(180)

S ohledem na úroveň cla v případě dvou spolupracujících vyvážejících výrobců (jeden v Tchaj-wanu a jeden v ČLR) byla úroveň odstraňující újmu shledána nižší než dumpingové rozpětí. V těchto případech by měla být úroveň cla omezena úrovní odstraňující újmu. Ve všech ostatních případech by měla být úroveň cla stanovena na úrovni zjištěného dumpingového rozpětí. Sazby prozatímního antidumpingového cla pro dotčené země jsou následující:

Země

Vyvážející výrobce

Sazba antidumpingového cla

ČLR

Tengzhou Tengda Stainless Steel Product Co., Ltd, Tengzhou City

11,4 %

Tong Ming Enterprise (Jiaxing) Co. Ltd, Zhejiang

12,2 %

Všechny ostatní společnosti

27,4 %

Indonésie

PT. Shye Chang Batam Indonesia, Batam

9,8 %

Všechny ostatní společnosti

24,6 %

Tchaj-wan

Arrow Fasteners Co. Ltd, Taipei

15,2 %

Jin Shing Stainless Ind. Co. Ltd, Tao Yuan

8,8 %

Min Hwei Enterprise Co. Ltd, Pingtung

16,1 %

Tong Hwei Enterprise, Co. Ltd, Kaohsiung

16,1 %

Yi Tai Shen Co. Ltd., Tainan

11,4 %

Spolupracující vyvážející výrobci nezahrnutí ve vzorku

15,8 %

Všechny ostatní společnosti

23,6 %

Thajsko

A.B.P. Stainless Fasteners Co. Ltd, Ayutthaya

15,9 %

Bunyat Industries 1998 Co. Ltd, Samutsakorn

10,8 %

Dura Fasteners Company Ltd, Samutprakarn

14,6 %

Siam Screws (1994) Co. Ltd, Samutsakorn

11,0 %

Všechny ostatní společnosti

15,9 %

Vietnam

Všechny společnosti

7,7 %

| (181) | Sazby antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě závěrů šetření. Odrážejí tedy situaci zjištěnou během šetření ohledně uvedených společností. Tyto celní sazby (oproti celostátnímu clu uplatňovanému na „všechny ostatní společnosti“) jsou proto výhradně použitelné na dovozy výrobků pocházejících z dotčených zemí a vyrobených uvedenými společnostmi a tedy uvedenými konkrétními právnickými osobami. Dovezené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů spřízněných s konkrétně uvedenými subjekty, nemohou tyto sazby využívat a podléhají celní sazbě uplatňované na „všechny ostatní společnosti“. |
| --- | --- |

(181)

Sazby antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě závěrů šetření. Odrážejí tedy situaci zjištěnou během šetření ohledně uvedených společností. Tyto celní sazby (oproti celostátnímu clu uplatňovanému na „všechny ostatní společnosti“) jsou proto výhradně použitelné na dovozy výrobků pocházejících z dotčených zemí a vyrobených uvedenými společnostmi a tedy uvedenými konkrétními právnickými osobami. Dovezené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů spřízněných s konkrétně uvedenými subjekty, nemohou tyto sazby využívat a podléhají celní sazbě uplatňované na „všechny ostatní společnosti“.

| (182) | Jakákoli žádost o použití těchto antidumpingových celních sazeb pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu subjektu nebo po ustanovení nových výrobních nebo prodejních subjektů) se zasílá Komisi (5) se všemi důležitými informacemi, zejména s informacemi o jakýchkoli změnách činnosti společnosti spojených s výrobou, domácími a vývozními prodeji souvisejícími např. s uvedenou změnou názvu nebo změnou výrobních a prodejních subjektů. Komise po konzultaci s poradním výborem nařízení případně pozmění prostřednictvím aktualizace seznamu společností využívajících individuálních celních sazeb. |
| --- | --- |

(182)

Jakákoli žádost o použití těchto antidumpingových celních sazeb pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu subjektu nebo po ustanovení nových výrobních nebo prodejních subjektů) se zasílá Komisi (5) se všemi důležitými informacemi, zejména s informacemi o jakýchkoli změnách činnosti společnosti spojených s výrobou, domácími a vývozními prodeji souvisejícími např. s uvedenou změnou názvu nebo změnou výrobních a prodejních subjektů. Komise po konzultaci s poradním výborem nařízení případně pozmění prostřednictvím aktualizace seznamu společností využívajících individuálních celních sazeb.

I.   ZÁVĚREČNÉ USTANOVENÍ

| (183) | V zájmu řádného úředního postupu je třeba stanovit období, během kterého mohou účastníci řízení, kteří se přihlásili ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení, písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení. Kromě toho je třeba uvést, že závěry týkající se uložení cel pro účely tohoto nařízení jsou prozatímní a je možné, že budou muset být přezkoumány pro účel stanovení konečného cla, |
| --- | --- |

(183)

V zájmu řádného úředního postupu je třeba stanovit období, během kterého mohou účastníci řízení, kteří se přihlásili ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení, písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení. Kromě toho je třeba uvést, že závěry týkající se uložení cel pro účely tohoto nařízení jsou prozatímní a je možné, že budou muset být přezkoumány pro účel stanovení konečného cla,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

1.   Na dovoz některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli kódů KN 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61, a 7318 15 70 pocházejících z Čínské lidové republiky, Indonésie, Tchaj-wanu, Thajska a Vietnamu se ukládá prozatímní antidumpingové clo.

2.   Sazba prozatímního cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Společenství před proclením na výrobky vyrobené tchajwanskými vyvážejícími výrobci uvedenými v příloze činí 15,8 % (doplňkový kód TARIC A649).

3.   Sazba prozatímního cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Společenství před proclením na výrobky vyrobené společnostmi uvedenými níže se stanoví takto:

| Země | Vyvážející výrobce | Sazba antidumpingového cla (%) | Doplňkový kód TARIC |
| --- | --- | --- | --- |
| Čínská lidová republika | Tengzhou Tengda Stainless Steel Product Co., Ltd, Tengzhou City | 11,4 | A650 |
| Tong Ming Enterprise (Jiaxing) Co. Ltd, Zhejiang | 12,2 | A651 |
| Všechny ostatní společnosti | 27,4 | A999 |
| Indonésie | PT. Shye Chang Batam Indonesia, Batam | 9,8 | A652 |
| Všechny ostatní společnosti | 24,6 | A999 |
| Tchaj-wan | Arrow Fasteners Co. Ltd, Taipei | 15,2 | A653 |
| Jin Shing Stainless Ind. Co. Ltd, Tao Yuan | 8,8 | A654 |
| Min Hwei Enterprise Co. Ltd, Pingtung | 16,1 | A655 |
| Tong Hwei Enterprise, Co. Ltd, Kaohsiung | 16,1 | A656 |
| Yi Tai Shen Co. Ltd, Tainan | 11,4 | A657 |
| Všechny ostatní společnosti, které nejsou uvedeny výše ani na seznamu v příloze | 23,6 | A999 |
| Thajsko | A.B.P. Stainless Fasteners Co. Ltd, Ayutthaya | 15,9 | A658 |
| Bunyat Industries 1998 Co. Ltd, Samutsakorn | 10,8 | A659 |
| Dura Fasteners Company Ltd, Samutprakarn | 14,6 | A660 |
| Siam Screws (1994) Co. Ltd, Samutsakorn | 11,0 | A661 |
| Všechny ostatní společnosti | 15,9 | A999 |
| Vietnam | Všechny společnosti | 7,7 | — |

Země

Vyvážející výrobce

Sazba antidumpingového cla (%)

Doplňkový kód TARIC

Čínská lidová republika

Tengzhou Tengda Stainless Steel Product Co., Ltd, Tengzhou City

11,4

A650

Tong Ming Enterprise (Jiaxing) Co. Ltd, Zhejiang

12,2

A651

Všechny ostatní společnosti

27,4

A999

Indonésie

PT. Shye Chang Batam Indonesia, Batam

9,8

A652

Všechny ostatní společnosti

24,6

A999

Tchaj-wan

Arrow Fasteners Co. Ltd, Taipei

15,2

A653

Jin Shing Stainless Ind. Co. Ltd, Tao Yuan

8,8

A654

Min Hwei Enterprise Co. Ltd, Pingtung

16,1

A655

Tong Hwei Enterprise, Co. Ltd, Kaohsiung

16,1

A656

Yi Tai Shen Co. Ltd, Tainan

11,4

A657

Všechny ostatní společnosti, které nejsou uvedeny výše ani na seznamu v příloze

23,6

A999

Thajsko

A.B.P. Stainless Fasteners Co. Ltd, Ayutthaya

15,9

A658

Bunyat Industries 1998 Co. Ltd, Samutsakorn

10,8

A659

Dura Fasteners Company Ltd, Samutprakarn

14,6

A660

Siam Screws (1994) Co. Ltd, Samutsakorn

11,0

A661

Všechny ostatní společnosti

15,9

A999

Vietnam

Všechny společnosti

7,7

—

4.   Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu ve Společenství podléhá složení jistoty ve výši prozatímního cla.

5.   Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.

Článek 2

Aniž je dotčen článek 20 nařízení Rady (ES) č. 384/96, mohou účastníci řízení žádat o poskytnutí informací o podstatných skutečnostech a úvahách, na základě kterých bylo přijato toto nařízení, písemně předložit svá stanoviska a požádat Komisi o ústní slyšení do jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.

Podle čl. 21 odst. 4 nařízení Rady (ES) č. 384/96 se mohou dotčení účastníci vyjádřit k používání tohoto nařízení do jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.

Článek 3

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 20. května 2005.

Za Komisi

Peter MANDELSON

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 56, 6.3.1996, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 461/2004 (Úř. věst. L 77, 13.3.2004, s. 12).

1

(2)  Úř. věst. C 212, 24.8.2004, s. 2.

2

(3)  Nařízení Rady (ES) č. 393/98 (Úř. věst. L 50, 20.2.1998, s. 1).

3

(4)  Úř. věst. L 243, 5.9.1997, s. 17, 69. bod odůvodnění.

4

(5)

5

| European Commission |
| --- |
| Directorate General for Trade |
| Directorate B |
| J-79 5/17 |
| Rue de la Loi/Wetstraat 200 |
| B-1049 Brussels. |

European Commission

Directorate General for Trade

Directorate B

J-79 5/17

Rue de la Loi/Wetstraat 200

B-1049 Brussels.

---

PŘÍLOHA

(doplňkový kód TARIC A649)

A-STAINLESS INTERNATIONAL CO LTD, Taipei

BOLTUN CORPORATION, Tainan

CHAEN WEI CORPORATION, Taipei

CHIAN SHYANG ENT CO LTD, Chung-Li City

CHONG CHENG FASTENER CORP., Tainan

DIING SEN FASTENERS & INDUSTRIAL CO LTD, Taipei

DRAGON IRON FACTORY CO LTD, Kaohsiung

EXTEND FORMING INDUSTRIAL CORP. LTD, Lu Chu

FORTUNE BRIGHT INDUSTRIAL CO LTD, Lung Tan Hsiang

FWU KUANG ENTERPRISES CO LTD, Tainan

HSIN YU SCREW ENTERPRISE CO LTD, Taipin City

HU PAO INDUSTRIES CO LTD, Tainan

J C GRAND CORPORATION, Taipei

JAU YEOU INDUSTRY CO LTD, Kangshan

JOHN CHEN SCREW IND CO LTD, Taipei

KUOLIEN SCREW INDUSTRIAL CO LTD, Kwanmiao

KWANTEX RESEARCH INC, Taipei

LIH LIN ENTERPRISES & INDUSTRIAL CO LTD, Taipei

LIH TA SCREW CO LTD, Kweishan

LU CHU SHIN YEE WORKS CO LTD, Kaohsiung

M & W FASTENER CO LTD, Kaoshsiung

MULTI-TEK FASTENERS & PARTS MANIFACTURER CORP., Tainan

NATIONAL AEROSPACE FASTENERS CORP., Ping Jen City

QST INTERNATIONAL CORP., Tainan

SEN CHANG INDUSTRIAL CO LTD, Ta-Yuan

SPEC PRODUCTS CORP., Tainan

SUMEEKO INDUSTRIES CO LTD, Kaoshiung

TAIWAN SHAN YIN INTERNATIONAL CO LTD, Kaohsiung

VIM INTERNATIONAL ENTERPRISE CO LTD, Taichung

YEA-JANN INDUSTRIAL CO LTD, Kaohsiung

ZONBIX ENTERPRISE CO LTD, Kaohsiung

ZYH YIN ENTERPRISE CO LTD, Kaohsiung

---

| 21.5.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 128/51 |
| --- | --- | --- | --- |

21.5.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 128/51

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 772/2005

ze dne 20. května 2005

o specifikacích pro rozsah charakteristik a stanovení technického formátu pro tvorbu roční statistiky Společenství týkající se oceli za referenční roky 2003–2009

(Text s významem pro EHP)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 48/2004 ze dne 5. prosince 2003 (1), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení (ES) č. 48/2004 vytvořilo společný rámec pro tvorbu roční statistiky Společenství týkající se oceli za referenční roky 2003–2009. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení (ES) č. 48/2004 vytvořilo společný rámec pro tvorbu roční statistiky Společenství týkající se oceli za referenční roky 2003–2009.

| (2) | Podle čl. 7 písm. a) nařízení (ES) č. 48/2004 jsou ke specifikaci rozsahu požadovaných charakteristik nutná prováděcí opatření. |
| --- | --- |

(2)

Podle čl. 7 písm. a) nařízení (ES) č. 48/2004 jsou ke specifikaci rozsahu požadovaných charakteristik nutná prováděcí opatření.

| (3) | Podle čl. 7 písm. b) nařízení (ES) č. 48/2004 jsou pro stanovení technického formátu pro předávání roční statistiky Společenství týkající se oceli nutná prováděcí opatření. |
| --- | --- |

(3)

Podle čl. 7 písm. b) nařízení (ES) č. 48/2004 jsou pro stanovení technického formátu pro předávání roční statistiky Společenství týkající se oceli nutná prováděcí opatření.

| (4) | Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro statistické programy, |
| --- | --- |

(4)

Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro statistické programy,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

1.   Specifikace pro rozsah charakteristik jsou stanoveny v příloze I tohoto nařízení.

2.   V těchto specifikacích se pro účely formální struktury rozvahy a výsledovky používají pro odkazy na účetní závěrky společnosti názvy stanovené v článcích 9 a 23 směrnice Rady 78/660/EHS (2).

Článek 2

Technický formát uvedený v čl. 6 odst. 2 nařízení (ES) č. 48/2004 je stanoven v příloze II tohoto nařízení.

Článek 3

Členské státy použijí tyto specifikace a tento technický formát s ohledem na referenční rok 2003 a následující roky.

Článek 4

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 20. května 2005.

Za Komisi

Joaquín ALMUNIA

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 7, 13.1.2004, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 222, 14.8.1978, s. 11.

2

---

PŘÍLOHA I

ROZSAH CHARAKTERISTIK

1.   ROČNÍ STATISTIKY BILANCE OCELOVÉHO A LITINOVÉHO ŠROTU

Úvodní poznámky

Od členských států se očekává, že budou tyto informace shromažďovat ze všech provozů, které vyrábějí surové železo, ocel nebo výrobky definované jako skupina 27.1 NACE rev. 1.1 a které spotřebovávají a/nebo produkují šrot. Pro první referenční rok 2003 Komise bude akceptovat, že příslušný souhrn prvků se týká skupiny 27.1 NACE rev.1. Pokud má podnik několik provozů, dotazník se musí vyplnit za každý provoz. Místně integrovaná slévárna oceli se považuje za součást příslušného provozu. Místně integrovanými provozy se rozumějí provozy, které mají stejné vedení a jsou ve stejné lokalitě. Formulář se týká válcoven, které přímo znovu válcují použité výrobky obvykle nepovažované za šrot. Všechny železárny a ocelárny, které nemají své vlastní zdroje, a tudíž nakupují šrot od jiných provozů, musí na zjišťování odpovědět stejným způsobem jako výrobci. Nezahrnují se integrované a neintegrované slévárny litiny a neintegrované slévárny oceli, protože nejsou klasifikovány ve skupině 27.1 NACE rev. 1.1.

Za šrot se považuje:

| — | jakýkoliv litinový nebo ocelový šrot pocházející z výroby a zpracování železa nebo oceli nebo získaný ze starých ocelových nebo litinových předmětů, který je vhodný pro přetavování (včetně nakupovaného šrotu; nezahrnuje však vypálené kalcinované odlitky nebo odlitky napadené kyselinou), |
| --- | --- |

—

jakýkoliv litinový nebo ocelový šrot pocházející z výroby a zpracování železa nebo oceli nebo získaný ze starých ocelových nebo litinových předmětů, který je vhodný pro přetavování (včetně nakupovaného šrotu; nezahrnuje však vypálené kalcinované odlitky nebo odlitky napadené kyselinou),

| — | vtokový a jiný odpad z odlévání oceli (normálního nebo spodem) včetně nálitků a licích kůlů, odpadu z licích kanálků při lití spodem atd. a také vyřazené a vadné ingoty, nezahrnuté do výroby, |
| --- | --- |

—

vtokový a jiný odpad z odlévání oceli (normálního nebo spodem) včetně nálitků a licích kůlů, odpadu z licích kanálků při lití spodem atd. a také vyřazené a vadné ingoty, nezahrnuté do výroby,

| — | materiál ztuhlý na stěnách pánve (kromě odlévání do písku). |
| --- | --- |

—

materiál ztuhlý na stěnách pánve (kromě odlévání do písku).

Odpad obsahující železo, který je významně znečištěn nekovovými materiály a který vzniká během tavení nebo tepelného či mechanického zpracování, se mezi šrot nezahrnuje; například:

| — | žlabový odpad vznikající při odpichování vysokých pecí, |
| --- | --- |

—

žlabový odpad vznikající při odpichování vysokých pecí,

| — | licí žlaby, rozstřiky a jiný slévárenský odpad, odpad z licích jam, |
| --- | --- |

—

licí žlaby, rozstřiky a jiný slévárenský odpad, odpad z licích jam,

| — | ocelárenská struska, |
| --- | --- |

—

ocelárenská struska,

| — | okuje z ohřívacích pecí a válcování a kování, |
| --- | --- |

—

okuje z ohřívacích pecí a válcování a kování,

| — | rozstřiky z konvertorů, |
| --- | --- |

—

rozstřiky z konvertorů,

| — | ztuhlý materiál z kouřových kanálů a licích hubic, ztuhlý materiál a zbytky pocházející z odlévání do písku. |
| --- | --- |

—

ztuhlý materiál z kouřových kanálů a licích hubic, ztuhlý materiál a zbytky pocházející z odlévání do písku.

Specifikace

Kód:

Název: Stav zásob první den roku

Pod těmito kódy se vykazují zásoby celého provozu, včetně místně integrovaných činností (včetně sléváren oceli), s výjimkou zásob ve slévárnách litiny.

Kód:

Název: Pocházející z vlastních provozů

Zahrnuje:

vtoky, nálitky a jiný slévárenský šrot z oceláren a integrovaných sléváren oceli. Započítejte vyřazené a vadné ingoty nezahrnuté do výroby,

technologickým odpadem se rozumí odpad vznikající při výrobě předvýrobků a válcovaných výrobků, včetně práce na objednávku pro jiné podniky v odvětví, rovněž odpad z ingotů, vadné ingoty a ocelové odlitky, zjištěné jako vadné poté, co opustily huť nebo slévárnu (tj. poté, co byly započítány do výroby surové nebo lité oceli). Zahrnuje šrot vznikající v místně integrovaných slévárnách oceli, kovárnách, výrobnách trubek a drátovnách, válcovnách za studena, provozech vyrábějících kovové konstrukce a jiných provozech zpracovávajících ocel, kromě sléváren litiny (viz všeobecná poznámka 1 výše). Šrot z válcoven, který se má převálcovat ve vlastních válcovnách, se nezapočítává jako nový šrot,

znovuzískaným (starým) šrotem se rozumí ocelový a litinový odpad pocházející z oprav a demontáže starých provozů, strojů a zařízení, například vyřazené kokily.

Kód:

Název: Příjem (nákup) (1031 + 1032 + 1033)

Šrot přijatý (nakoupený) zprostředkovaně prostřednictvím obchodní sítě se odpovídajícím způsobem přiřadí ke zdrojům uvedeným v kódech 1031, 1032 a 1033.

Lodní šrot vznikající na demoličních skládkách v rámci Společenství se vykazuje jako tuzemský šrot a šrot Společenství.

Kód:

Název: Příjem (nákup) z tuzemských zdrojů

Tento kód zahrnuje šrot přijatý (nakoupený) z ostatních provozů nebo provozoven stejného podniku ve stejné zemi, zahrnující odpad z vysokých pecí, oceláren, válcoven, sléváren litiny (včetně místně integrovaných sléváren litiny). Zde se také vykáže šrot přijatý (nakoupený) z provozů jiných ocelářských podniků a z provozů jiných než vyrábějících nebo používajících ocel, např. z dolů.

Zde se také vykazuje šrot přijatý (nakoupený) z tuzemského trhu pocházející přímo od neocelářských podniků jako sléváren oceli nebo litiny, válcoven, rouroven, kováren, stavebních podniků, dolů a lomů, loděnic, železničních společností, strojíren a kovodělných podniků atd.

Kód:

Název: Příjem (nákup) z členských států Společenství

Sem patří šrot přijatý (nakoupený) z jiných členských států Společenství.

Kód:

Název: Příjem (nákup) z třetích zemí

Sem patří šrot přijatý (nakoupený) ze zemí, které nejsou členskými státy EU (neboli z třetích zemí).

Kód:

Název: Celkem k dispozici (1010 + 1020 + 1030)

Souhrn zásob první den roku pocházejících z vlastních provozů a z příjmu (nákupu).

Kód:

Název: Spotřeba celkem ...

Spotřeba celkem udává celkový objem šrotu spotřebovaného při výrobě železa ve vysokých pecích, elektrických pecích na výrobu surového železa a při aglomeraci a rovněž celkovou spotřebu šrotu použitého při celkové výrobě surové oceli včetně výroby speciálního surového železa pomocí opětovného nauhličení oceli a při výrobě v místně integrovaných slévárnách oceli.

Kód:

Název: ... z toho elektrické pece

Spotřeba šrotu při výrobě oceli v elektrických pecích.

Kód:

Název: ... z toho nerezavějící šrot

Spotřeba nerezavějícího šrotu obsahujícího 10,5 % nebo více chromu a nejvýše 1,2 % uhlíku s dalšími legovacími prvky nebo bez nich.

Kód:

Název: Dodávky (prodej mimo závod)

Vykažte všechny dodávky šrotu, rovněž všem slévárnám, i těm, které jsou místně integrovány.

Kód:

Název: Stav zásob poslední den roku (1040 – 1050 – 1060)

Pod těmito kódy se vykazují zásoby v celém provozu včetně místně integrovaných činností (včetně sléváren oceli) s výjimkou zásob ve slévárnách litiny.

2.   SPOTŘEBA PALIV A ENERGIE A BILANCE ELEKTRICKÉ ENERGIE V OCELÁŘSKÉM PRŮMYSLU

Úvodní poznámky o druzích zařízení

Provoz na přípravu vsázky zahrnuje provozy na přípravu vsázky a aglomerační zařízení.

Pokud jde o vysoké pece a elektrické pece na výrobu surového železa, bere se v úvahu pouze spotřeba paliva přímo zaváženého do pecí nebo v pecích spotřebovaného, jako náhražky za koks, tj. vyjma spotřeby v ohřívačích větru, ventilátorech a jiných pomocných vysokopecních zařízeních (vykazuje se pod položkou „ostatní zařízení“).

Tavírny zahrnují provozy na tavení oceli a zařízení pro kontinuální lití oceli.

Výrobny elektrické energie zahrnují spotřebu paliva a energie používané k výrobě veškeré elektrické energie v provozech nebo ve společných výrobnách pro několik oceláren. Viz též všeobecná poznámka č. 2.

Od členských států se očekává, že budou shromažďovat tyto informace ze všech železáren a oceláren definovaných jako skupina 27.1 NACE rev. 1.1, včetně provozů převálcování a výroben elektrické energie ocelářského průmyslu, které jsou společné pro několik provozů a podniků. Tyto výrobny elektrické energie se pro účely této statistiky považují za ocelárny skupiny 27.1 NACE rev. 1.1.

Společné výrobny elektrické energie v ocelářském průmyslu

Výrobny elektrické energie, které jsou společné pro několik provozů nebo ocelářských podniků, jsou zahrnuty jako celek.

Společné výrobny elektrické energie v rámci ocelářského průmyslu odpovídají na zjišťování přímo. Provozy využívající výstup těchto výroben nesmí, aby se zabránilo dvojímu započítání, tyto údaje zahrnout do svých individuálních odpovědí.

Ocelárny však ve svých zdrojích uvádějí příjmy elektrické energie ze společných výroben, a to celkem (kód 3102) mezi svými příjmy z venku.

Výrobny elektrické energie, které jsou napojeny na jiná odvětví, např. důlní průmysl, se nezahrnují.

Výrobny elektrické energie a páry

Tyto kombinované výrobny se částečně považují za výrobny elektrické energie. Ze spotřeby paliva se zahrne pouze ta část, která se použije pro výrobu elektrické energie, tj. nezapočítává se spotřeba na dodávky tepla.

Spotřeba energie

V části A uveďte spotřebu paliv a energie v železárnách a ocelárnách a v jejich pomocných provozech, kromě koksoven (vysoké pece, aglomerační provozy, místně integrované ocelárny, válcovny atd.).

Započítejte veškerou spotřebu v pomocných provozech (například elektrárnách a výrobnách páry), i když tyto neslouží výlučně pro výrobu železa a oceli.

Nezapočítávejte spotřebu paliv a energie v integrovaných provozech s provozy výroby železa a oceli, jejichž činnosti nejsou zahrnuty ve skupině 27.1 NACE rev. 1.1.

Part A:   Roční statistiky spotřeby paliv a energie v členění podle druhu zařízení

Kód:

Název: Pevná paliva (2011 + 2012)

Pevná paliva se vykazují podle stavu při příjmu.

Kód:

Název: Koks

Zahrnuje koks, polokoks, petrolejový koks a koksový hrášek.

Kód:

Název: Jiná pevná paliva

Zahrnuje uhlí a uhelné aglomeráty, hnědé uhlí a brikety.

Kód:

Název: Kapalná paliva

Zahrnuje spotřebu veškerých kapalných paliv v železárnách a ocelárnách a v jejich pomocných provozech, ve výrobnách elektrické energie, avšak s výjimkou koksoven.

Kód:

Název: Plyn (2031 + 2032 + 2033 + 2034)

Vykazuje se čistá spotřeba, bez ztrát a spáleného plynu „na pochodni“.

Spotřeba plynu se vykazuje v gigajoulech (1 gigajoul = 109 joulů = 1 gigakalorie/4,186) a je založena na nižší kalorické hodnotě pro každý plyn (pro suchý plyn o teplotě 0° a tlaku 760 mm/Hg).

Kód:

Název: Vnější dodávky vysokopecního plynu

Zahrnuje celkové vnější dodávky vysokopecního plynu do sítě, do integrovaných ocelářských koksoven, ostatních oceláren a dalším zákazníkům.

Kód:

Název: Vnější dodávky konvertorového plynu

Zahrnuje celkové vnější dodávky konvertorového plynu do sítě, do integrovaných hutních koksoven, ostatních oceláren a dalším zákazníkům.

Part B:   Roční statistiky bilance elektrické energie v ocelářském průmyslu

Specifikace

Kód:

Název: Zdroje (3101 + 3102)

Viz specifikace pro 3101 a 3102.

Kód:

Název: Hrubá výroba

Hrubá výroba odpovídající celkové spotřebě ve výrobnách elektrické energie podle výkazu v části A pro výrobny elektrické energie.

Kód:

Název: Příjem z venku

Pojem „z venku“ zahrnuje veřejné sítě, jiné země, železárny a ocelárny (včetně společných výroben energií), hutní koksovny, místně integrované provozy atd.

Kód:

Název: Použito (3210 + 3220 + 3230)

Součet na řádce 3200 musí odpovídat součtu na řádce 3100

Kód:

Název: Spotřeba v provozech (3211 + 3212 + 3213 + 3214 + 3215 + 3216 + 3217)

Zahrnuje celkovou spotřebu podle zařízení v řádcích (3211 + 3212 + 3213 + 3214 + 3215 + 3216 + 3217).

Kód:

Název: Jiné provozy

Odpovídají jiným druhům provozů podle části A.

Kód:

Název: Externí dodávky

Viz kód 3102.

Kód:

Název: Ztráty

Zahrnuje veškeré ztráty elektrické energie.

3.   INFORMACE O INVESTICÍCH V PRŮMYSLU VÝROBY ŽELEZA A OCELI (VÝDAJE A VÝROBNÍ KAPACITA)

Část A:   Roční statistiky výdajů

Úvodní poznámky

Pokud má podnik několik provozů, dotazník se musí vyplnit za každý provoz.

Investiční výdaje představují výdaje na pořízení dlouhodobého hmotného majetku (DHM) během sledovaného období. Zahrnují se náklady na pořízení nového DHM a existujícího DHM, ať zakoupeného od třetích stran nebo vyrobeného pro vlastní potřebu (tj. aktivovaná produkce DHM), jehož životnost je delší než jeden rok a který zahrnuje nevyprodukovaný hmotný majetek, jako jsou pozemky. Mez doby životnosti výrobků, které lze aktivovat, se může zvýšit účetními postupy, pokud tyto postupy vyžadují delší očekávanou životnost, než je životnost daná výše uvedenou mezí jednoho roku.

Veškerý pořízený DHM se oceňuje před opravou hodnoty (tj. jako hrubé investice) a před odečtením obratu z prodeje. Zakoupené výrobky se oceňují v nákupních cenách, tj. započítávají se náklady na dopravu a montáž, poplatky, daně a ostatní náklady na převod vlastnictví. Aktivovaná produkce DHM se oceňuje v nákladech výroby. Dlouhodobý hmotný majetek získaný procesem restrukturalizace (jako například fúzí, rozdělením, vyčleněním) se nezapočítává. Nákup drobných nástrojů, které se neaktivují, se zahrnuje do běžných výdajů.

Zahrnují se také všechny doplňky, změny, modernizace a renovace, které prodlužují dobu životnosti nebo zvyšují výrobní kapacitu DHM.

Běžné náklady na údržbu se neuvádějí a neuvádí se také hodnota předmětů dlouhodobé spotřeby používaných na základě smluv o nájmu a leasingu.

Pokud jde o evidenci pořizování DHM, u něhož fakturace, dodávka a první použití výrobků a platba za ně může proběhnout v různých sledovaných obdobích, navrhuje se výhledové používání této metody:

| — | pořizování DHM se zapisuje v okamžiku převodu vlastnictví na jednotku, která má v úmyslu je používat. Aktivovaná produkce se zapisuje, když se vyrobí. Pokud jde o zápis pořizování DHM uskutečněných v konkrétních etapách, měla by se každá část pořizování DHM zapsat ve sledovaném období, v němž byla uskutečněna. |
| --- | --- |

—

pořizování DHM se zapisuje v okamžiku převodu vlastnictví na jednotku, která má v úmyslu je používat. Aktivovaná produkce se zapisuje, když se vyrobí. Pokud jde o zápis pořizování DHM uskutečněných v konkrétních etapách, měla by se každá část pořizování DHM zapsat ve sledovaném období, v němž byla uskutečněna.

V praxi toto nemusí být proveditelné a účetní zvyklosti mohou vést k tomu, že bude nutné použít této aproximace k uvedené metodě:

| — | pořizování DHM se zapisuje ve sledovaném období, ve kterém je DHM dodán, |
| --- | --- |

—

pořizování DHM se zapisuje ve sledovaném období, ve kterém je DHM dodán,

| — | pořizování DHM se zapisuje ve sledovaném období, ve kterém vstoupí do výrobního procesu, |
| --- | --- |

—

pořizování DHM se zapisuje ve sledovaném období, ve kterém vstoupí do výrobního procesu,

| — | pořizování DHM se zapisuje ve sledovaném období, ve kterém je DHM fakturován, |
| --- | --- |

—

pořizování DHM se zapisuje ve sledovaném období, ve kterém je DHM fakturován,

| — | pořizování DHM se zapisuje ve sledovaném období, ve kterém je DHM zaplacen, |
| --- | --- |

—

pořizování DHM se zapisuje ve sledovaném období, ve kterém je DHM zaplacen,

| — | pořizování DHM se nezapisuje do rozvahy. V rozvaze nebo v komentáři k účetním závěrkám se však zahrnují tvorba, úbytky a převody všech DHM, jakož i úpravy hodnoty těchto DHM. |
| --- | --- |

—

pořizování DHM se nezapisuje do rozvahy. V rozvaze nebo v komentáři k účetním závěrkám se však zahrnují tvorba, úbytky a převody všech DHM, jakož i úpravy hodnoty těchto DHM.

Hmotná aktiva se vedou v účetních závěrkách v položce dlouhodobá aktiva – hmotná aktiva.

Specifikace podle druhu zařízení

Kód:

Název: Koksovna

Toto zahrnuje:

pece včetně koksárenských baterií s pomocným zařízením jako např. zavážky, výtlačné stroje (na koks), drtičky atd., dále hasicí vozy (k hašení koksu) a hasicí věže,

pomocný provoz.

Poznámka: pod každou položkou jsou zahrnuty: provoz, budovy a pomocná zařízení.

Kód:

Název: Provoz na přípravu vsázky

Zahrnuje provozy na přípravu železné rudy a vsázky.

Kód:

Název: Provoz na výrobu železa a feroslitin (včetně vysokých pecí)

Zahrnuje elektrické pece na surové železo, nízkošachetní pece a další provozy před tavením atd.

Kód:

Název: Provozy na tavení oceli

Postup AOD, zpracování ve vakuu a v pánvi atd. se považují za dodatečné úpravy prováděné po konečném postupu; příslušné investiční výdaje (stejně jako veškerá výroba) musí být zahrnuty do kategorie týkající se odpovídajícího konečného postupu.

Pokud provoz zahrnuje (nebo bude zahrnovat) tavírnu oceli a mísič, výdaje týkající se mísiče se vykáží u příslušné tavírny. Pokud provoz nemá tavírnu, tyto výdaje se zahrnou do výdajů týkajících se vysokých pecí.

Kód:

Název: z toho elektrické

Zahrnuje postup výroby surové oceli v elektrických (obloukových nebo indukčních) pecích.

Kód:

Název: Kontinuální lití

Týká se kontinuálního lití do bram, bloků, sochorů, tvarových předlitků pro válcování profilů a trubkových předvýrobků, vyjma čelních a zadních odpadů.

Kód:

Název: Válcovny (4061 + 4062 + 4063 + 4064)

Pro všechny druhy válcoven se musí brát v úvahu nejen náklady týkající se samotné válcovny, ale i náklady na předřazené provozy válcovny (např. ohřívací pece) a provozy za válcovací stolicí (např. chladicí lože, strojní nůžky). Pod položkou „ostatní“ (kód 4070) jsou zahrnuty výdaje týkající se veškerého zařízení, které nespadá pod zvláštní kategorii válcoven, kromě zařízení pro nanášení povlaků (pocínování, pozinkování, atd.), rozlišené pomocí kódu 4064.

Výdaje na válcovny za studena se vykáží pod kódem 4063 – studené válcovny širokého pásu.

Kód:

Název: Ploché výrobky

Pod tímto kódem se vykazují výdaje na válcovny plochých výrobků za tepla.

Kód:

Název: Dlouhé výrobky

Pod tímto kódem se vykazují výdaje na válcovny dlouhých výrobků za tepla.

Kód:

Název: Studené válcovny širokého pásu

Pod tímto kódem se vykazují výdaje na studené válcovny širokého pásu, ať již se jedná o kontinuální nebo nekontinuální válcovací tratě.

Kód:

Název: Zařízení pro nanášení povlaků

Pod tímto kódem se vykazují výdaje na zařízení pro nanášení povlaků (linky pro nanášení povlaků).

Kód:

Název: Ostatní provozy

Tento kód zahrnuje

veškeré ústřední provozy a distribuční sítě elektrické energie, plynu, vody, páry, vzduchu a kyslíku,

dopravu, strojírenské dílny, laboratoře a všechna ostatní zařízení, které tvoří součást celého provozu, nemohou však být klasifikovány jako součást zvláštního oddělení,

blokové válcovací tratě, předválcovací tratě na válcování plosek (bram) a sochorové válcovací tratě, pokud tyto předvýrobky nejsou kontinuálně lity a vykazovány pod kódem 4050.

Kód:

Název: Z toho pro ochranu životního prostředí

Kapitálové výdaje na metody, technologie, procesy nebo zařízení pro zachycování a odstraňování znečišťování a látek znečišťujících životní prostředí (např. emisí do ovzduší, kapalných a tuhých odpadů) po jejich produkci, prevenci šíření a měření úrovně znečištění a zpracování a likvidaci látek znečišťujících ovzduší vzniklých provozem podniku.

Tato položka je součtem výdajů vynaložených v oblastech životního prostředí: ochrana vnějšího ovzduší a podnebí, nakládání s odpadními vodami, nakládání s odpady a ostatní činnosti v oblasti životního prostředí. Ostatní činnosti v oblasti ochrany životního prostředí zahrnují ochranu a nápravu půd a podzemních a povrchových vod, snižování úrovně hluku a vibrací, ochranu biologické rozmanitosti a krajiny, ochranu proti záření, výzkum a vývoj, obecnou správu a řízení činností ovlivňujících životní prostředí, vzdělávání, odbornou přípravu a informace, činnosti vedoucí k nedělitelným výdajům a činnosti jinde nezařazené.

Zahrnují se:

investice do samostatně identifikovatelných částí stávajících zařízení instalovaných na konci výrobní linky nebo zcela mimo ni (zařízení na konci procesu),

investice do zařízení (např. filtry nebo samostatné čisticí stupně), která redukují nebo extrahují látky znečišťující životní prostředí ve výrobní lince a jejichž odstranění v podstatě neovlivňuje funkci výrobní linky.

Hlavním účelem nebo funkcí těchto kapitálových výdajů je ochrana životního prostředí; vykazují se celkové výdaje.

Výdaje se vykazují bez jakékoliv kompenzace nákladů pocházející z tvorby a prodeje zpeněžitelných vedlejších produktů, docílených úspor nebo přijatých dotací.

Nakoupené zboží se oceňuje v kupních cenách bez DPH a jiných odpočitatelných daní přímo spojených s obratem.

Nezahrnují se:

opatření a činnosti prospěšné pro životní prostředí, které by se byly uskutečnily bez zohlednění problematiky životního prostředí, včetně opatření, jejichž prvořadým cílem je bezpečnost a ochrana zdraví na pracovišti a zajištění výroby,

opatření pro snížení úrovně znečištění při používání nebo likvidaci výrobků (ekologická úprava výrobků), pokud politika a regulace v oblasti životního prostředí nerozšiřuje právní odpovědnost výrobce za znečišťování pocházející z používání výrobků nebo za nakládání s nimi, když se stanou odpadem,

činnosti týkající se používání a úspory zdrojů (např. zásobování vodou nebo úspory energie nebo surovin), pokud je prvořadým účelem ochrana životního prostředí: např. když cílem těchto činností je provádění vnitrostátní nebo mezinárodní politiky v oblasti životního prostředí a neuskutečňují se z důvodu úspory nákladů.

Část B:   Roční statistiky výrobní kapacity

Úvodní poznámky

Nejvyšší možná výroba (MPP) odpovídá výrobě, kterou by mohly provozy během sledovaného roku uskutečnit, vezmou-li se v úvahu běžné nebo očekávané provozní postupy, provozní metody a sortiment výrobků. Z definice vyplývá, že je vyšší než skutečná výroba.

Změny v MPP obecně souvisejí s:

| — | uskutečněnými investicemi, ačkoliv výdaje a změna nemusí nutně nastat současně, |
| --- | --- |

—

uskutečněnými investicemi, ačkoliv výdaje a změna nemusí nutně nastat současně,

| — | s uskutečněnými nebo plánovanými trvalými uzavřeními, převody nebo prodeji. Nejvyšší možná výroba neodpovídá technické kapacitě nebo nominálním výkonu jakékoliv části zařízení, ale je založena na celkové technické struktuře provozů při zohlednění vztahů mezi různými fázemi výroby, např. mezi ocelárnami a vysokými pecemi. |
| --- | --- |

—

s uskutečněnými nebo plánovanými trvalými uzavřeními, převody nebo prodeji. Nejvyšší možná výroba neodpovídá technické kapacitě nebo nominálním výkonu jakékoliv části zařízení, ale je založena na celkové technické struktuře provozů při zohlednění vztahů mezi různými fázemi výroby, např. mezi ocelárnami a vysokými pecemi.

Nejvyšší možná roční výroba je nejvyšší výroba, které lze během daného roku za běžných pracovních podmínek dosáhnout s ohledem na opravy, údržbu a běžné svátky, se zařízením dostupným na začátku roku a rovněž při zohlednění doplňkové výroby zařízení, které bude uvedeno do provozu, a stávajícího zařízení, které by mělo být v průběhu roku definitivně vyřazeno z provozu. Rozvoj výroby je založen na pravděpodobných podílech složení vsázky pro každou část posuzovaného zařízení a na předpokladu, že budou dostupné suroviny.

Obecné metody výpočtu

Do odpovědí na zjišťování se musí zahrnout veškerá zařízení, která nejsou trvale uzavřena.

Výpočet MPP je založen na předpokladu běžných provozních podmínek, zahrnujících:

| — | běžnou dostupnost pracovní síly, tj. neprovádí se změny NMV v situaci, kdy se provoz přizpůsobuje proměnlivým podmínkám trhu dočasným omezením nebo zvýšením počtu personálu, |
| --- | --- |

—

běžnou dostupnost pracovní síly, tj. neprovádí se změny NMV v situaci, kdy se provoz přizpůsobuje proměnlivým podmínkám trhu dočasným omezením nebo zvýšením počtu personálu,

| — | běžnou dostupnost zařízení, tj. zohlední se periodické uzavírání, placené dovolené, běžná údržba a případně sezónní dostupnost elektrické energie (1), |
| --- | --- |

—

běžnou dostupnost zařízení, tj. zohlední se periodické uzavírání, placené dovolené, běžná údržba a případně sezónní dostupnost elektrické energie (1),

| — | běžnou dostupnost surovin, |
| --- | --- |

—

běžnou dostupnost surovin,

| — | běžné rozdělení přísunu surovin i předvýrobků (pokud není uvedeno jinak, „běžné“ znamená předchozího roku) na různá zařízení. V těch případech, kdy jsou z důvodů specifických pro daný provoz nutné změny v tomto rozdělení, je možné takové změny provést pouze v případě, že suroviny nebo předvýrobky budou pravděpodobně k dispozici v dostatečném množství, |
| --- | --- |

—

běžné rozdělení přísunu surovin i předvýrobků (pokud není uvedeno jinak, „běžné“ znamená předchozího roku) na různá zařízení. V těch případech, kdy jsou z důvodů specifických pro daný provoz nutné změny v tomto rozdělení, je možné takové změny provést pouze v případě, že suroviny nebo předvýrobky budou pravděpodobně k dispozici v dostatečném množství,

| — | běžnou skladbu sortimentu výrobků, tj. jako v předchozím roce, pokud nejsou plánovány specifické změny, |
| --- | --- |

—

běžnou skladbu sortimentu výrobků, tj. jako v předchozím roce, pokud nejsou plánovány specifické změny,

| — | bezproblémový odbyt výrobků, |
| --- | --- |

—

bezproblémový odbyt výrobků,

| — | žádné stávky nebo výluky, |
| --- | --- |

—

žádné stávky nebo výluky,

| — | žádné technické havárie nebo poruchy provozu, |
| --- | --- |

—

žádné technické havárie nebo poruchy provozu,

| — | žádná vážná přerušení provozu v důsledku povětrnostních vlivů, např. záplav. |
| --- | --- |

—

žádná vážná přerušení provozu v důsledku povětrnostních vlivů, např. záplav.

Uvedení do provozu nebo vyřazení z provozu

V případech, kdy se má zařízení během daného roku uvést do provozu, trvale uzavřít, převést nebo prodat, je nutné zohlednit datum, kdy k uvedení do provozu nebo vyřazení z provozu dojde, a vypočítat MPP poměrně na počet měsíců, kdy bude zařízení pravděpodobně v provozu. V případě nového zařízení, zejména u velmi rozsáhlých projektů, je třeba uplatnit rozvážnost ohledně výroby dosažitelné během náběhové fáze, která může trvat až několik let.

1.   Ocelárny

—   Konvertorové oceli: v případě konvertorových ocelí (např. LD, OBM atd.) se musí všechna zařízení na výrobu železa a oceli zohledňovat společně, tj. MPP oceláren může být omezena dostupností tekutého surového železa; v takových případech se MPP oceláren musí vypočítat na základě dostupného železa, přičemž se vychází z běžného rozdělení železa mezi případné ocelárny, slévárny, granulační zařízení a prodeje a z běžných množství šrotu potřebných na 1 tunu surové oceli.

—   Elektrooceli: musí se uvažovat běžně dostupné dodávky elektrické energie.

—   Obecně: v určitých pomocných provozech mohou existovat obtíže technického rázu, v jejichž důsledku je například možné použití pouze dvou ze tří pecí. (Příčinou mohou být technické obtíže v dodávce kyslíku, hlubinné pece, pojízdné mostové jeřáby atd.). Proto se každá tavírna musí uvažovat se všemi pomocnými zařízeními, která mají vliv na její používání.

2.   Válcovny a linky pro nanášení povlaků

MPP válcoven nebo linek pro nanášení povlaků se musí stanovit na základě daného sortimentu výrobků, tj. na základě pevně stanovených objemů výrobků o daných velikostech a profilech. V případě že společnost není schopna v důsledku nepředvídatelných podmínek na trhu určit předpověď, použije se sortiment výrobků z předchozího roku.

Navíc se musí MPP stanovit také na základě běžného rozsahu rozměrů předvýrobků dodávaných válcovně.

Při výpočtu MPP se musí vzít v úvahu úzké profily na nižší i vyšší úrovni řetězce, které existují v celém zařízení, např. dostupnost předvýrobků, kapacita pro manipulaci nebo dokončování výrobku.

Na základě nákupu ocelových předvýrobků se může MPP válcovny nebo skupiny, která se jinak potýká s omezeními, zvýšit pouze v případě, že bude v roce dobrých obchodních podmínek pravděpodobně k dispozici potřebný objem ocelových předvýrobků. To obecně předpokládá dlouhodobé smlouvy nebo dobře definované programy dodávek.

Obecně řečeno, v integrovaném provozu nebo v provozech jedné jediné skupiny by měla být rovnováha mezi výrobou oceli a výrobou válcovaných výrobků, vezme-li se v potaz běžná distribuce disponibilní oceli mezi válcovnami, slévárnami a předvýrobky pro výrobu trubek nebo kování.

Pokud jde o skutečnou výrobu (kód ACP), je třeba ji vykazovat brutto, při dokončení každé fáze postupu před dalším zpracováním.

Zahrnou se všechny výrobky vyrobené v závodě bez ohledu na to, zda byly vyrobeny ve vlastní režii nebo ne. Je nutno uvést všechny výrobky vyrobené za závod, který je vyrobil, a ne za závod, který si je objednal a zaplatil. Zahrnou se všechny výrobky a jakosti (nelegované a legované třídy oceli), včetně výrobků nižší jakosti, které avšak nejsou určeny pro bezprostřední přetavení, jako jsou např. výrobky jiné než prvotřídní jakosti, odřezky tlustých a tenkých plechů a odpadové konce; a výrobků získaných řezáním válcovaných nebo částečně válcovaných ocelových výrobků nebo předvýrobků, u nichž jsou vadná místa vyřazena pro bezprostřední přetavení.

Předávání údajů týkajících se skutečné výroby není povinné.

Pokud má podnik několik provozů, dotazník se musí vyplnit za každý provoz.

Specifikace

Kód:

Název: Koks

Výstupy z koksovacích pecí.

Kód:

Název: Příprava vsázky

Výstupy ze všech aglomeračních, peletizačních a ostatních zařízení vyrábějících aglomerované materiály pro vysokopecní vsázku a přímo redukovaná železná houba.

Kód:

Název: Surové železo a feroslitiny

Veškerá výroba surového železa, vysokopecní zrcadloviny a feromanganu s vysokým obsahem uhlíku ve vysokých pecích a elektrických pecích na výrobu železa v provozech.

Kód:

Název: Surová ocel

Surová ocel celkem.

Kód:

Název: z toho elektroocel

z toho surová ocel z elektrických (obloukových a indukčních) pecí.

Kód:

Název: z toho kontinuální lití

z toho kontinuálně lité bramy, bloky, sochory, varové předlitky pro válcování profilů a trubkové předvýrobky.

Kód:

Název: Výrobky získané přímo válcováním za tepla (5051 + 5052)

Zahrnuje celkový počet výrobků válcovaných za tepla.

Kód:

Název: Ploché výrobky

Zahrnuje celkový počet plochých výrobků válcovaných za tepla.

Kód:

Název: Dlouhé výrobky

Celkový počet dlouhých výrobků válcovaných za tepla. Z praktických důvodů zahrnuje tento kód válcované předvýrobky pro trubky, jelikož je nelze klasifikovat pod jiným kódem.

Kód:

Název: Výrobky získané z výrobků připravených válcováním za tepla

(kromě povlakovaných)

Výrobky získané z výrobků připravených válcováním za tepla (kromě povlakovaných). Tento kód zahrnuje pásovou ocel válcovanou na tepla z široké pásové oceli válcované za tepla, tlusté plechy válcované za tepla řezané z široké pásové oceli válcované za tepla, ploché výrobky válcované za studena v podobě tabulí nebo svitků.

Kód:

Název: z toho výrobky získané válcováním za studena

z toho ploché výrobky (tenké plechy a pásy) získané válcováním za studena.

Kód:

Název: Výrobky s povlakem na povrchu

Tento kód zahrnuje obalovou ocel (bílé plechy, pocínované tenké plechy a pásy, elektrolyticky chromovaná ocel), všechny ploché nebo vlnité tenké a tlusté plechy a svitky pokovené máčením za horka nebo elektrolyticky a všechny ploché nebo vlnité tenké a tlusté plechy a svitky opatřené organickým povlakem.

Definice kódů v rámci tohoto zjišťování je uvedena s odkazem na dřívější dotazník Eurostatu ESUO 2-61.

---

(1)  Pravidelné celkové opravy probíhající několik let (např. vysoké pece) ovšem mohou být přepočítány na „roční průměr“.

---

PŘÍLOHA II

TECHNICKÝ FORMÁT

1.   PODOBA ÚDAJŮ

Údaje jsou zasílány jako soubor záznamů, z nichž velká část popisuje ukazatele údajů (země, rok, ekonomická činnost atd.). Údaj samotný je číslo, které může být opatřeno značkami a vysvětlivkami v podobě poznámek pod čarou. Důvěrné údaje se zasílají se skutečnou hodnotou zaznamenanou v hodnotovém poli a značkou, která odkazuje na důvěrnou povahu údajů obsažených k záznamu.

2.   STRUKTURA ZÁZNAMU

Záznamy jsou tvořeny poli proměnné délky oddělenými středníky (;). Maximální předpokládaná délka je uvedena pro informaci v tabulce. V pořadí zleva doprava to jsou:

| Pole | Typ | Maximální délka | Hodnoty |
| --- | --- | --- | --- |
| Řada | A | 3 | alfanumerický kód řady (viz níže uvedený seznam) |
| Rok | A | 4 | rok čtyřmi znaky, např. 2003 |
| Země | A | 6 | kód země (viz níže uvedený seznam) |
| Druh výroby | A | 3 | k rozlišení nejvyšší možné výroby od skutečné výroby (používá se pouze pro statistiku výrobní kapacity) nebo k rozlišení druhu zařízení (provoz na přípravu vsázky, válcovny, vysoké pece a elektrické pece pro výrobu surového železa, provozy vyrábějící elektrickou energii, tavírny, jiné provozy) (používá se pouze pro statistiku spotřeby paliv a energie) |
| Proměnná | A | 4 | Kód proměnné. Kódy uvedené v nařízení č. 48/2004 o tvorbě roční statistiky Společenství v oblasti ocelářského průmyslu za referenční roky 2003–2009 jsou čtyřmístné (viz níže uvedený seznam). |
| Hodnota údaje | N | 12 | číselná hodnota údajů vyjádřená celými čísly bez desetinné čárky |
| Označení důvěrnosti | A | 1 | A, B, C, D: označuje, že údaj je důvěrný a důvod utajování (viz níže uvedený seznam). Prázdné místo označuje údaj, který není důvěrný. |
| Dominantní postavení | N | 3 | Číselná hodnota nižší nebo rovna 100. Udává procento dominantního postavení jednoho nebo dvou podniků, které jsou převažující složkou údaje a činí ho důvěrným. Hodnota je zaokrouhlena na nejbližší celé číslo: například 90,3 se zaokrouhlí na 90; 94,50 se zaokrouhlí na 95. U údajů, které nejsou důvěrné, toto pole zůstává prázdné. Pole se použije pouze tehdy, pokud je v předcházejícím poli označení důvěrnosti B nebo C. |
| Jednotka hodnoty údaje | A | 4 | kódy pro označení jednotek |

Pole

Typ

Maximální délka

Hodnoty

Řada

A

3

alfanumerický kód řady (viz níže uvedený seznam)

Rok

A

4

rok čtyřmi znaky, např. 2003

Země

A

6

kód země (viz níže uvedený seznam)

Druh výroby

A

3

k rozlišení nejvyšší možné výroby od skutečné výroby (používá se pouze pro statistiku výrobní kapacity) nebo k rozlišení druhu zařízení (provoz na přípravu vsázky, válcovny, vysoké pece a elektrické pece pro výrobu surového železa, provozy vyrábějící elektrickou energii, tavírny, jiné provozy) (používá se pouze pro statistiku spotřeby paliv a energie)

Proměnná

A

4

Kód proměnné. Kódy uvedené v nařízení č. 48/2004 o tvorbě roční statistiky Společenství v oblasti ocelářského průmyslu za referenční roky 2003–2009 jsou čtyřmístné (viz níže uvedený seznam).

Hodnota údaje

N

12

číselná hodnota údajů vyjádřená celými čísly bez desetinné čárky

Označení důvěrnosti

A

1

A, B, C, D: označuje, že údaj je důvěrný a důvod utajování (viz níže uvedený seznam). Prázdné místo označuje údaj, který není důvěrný.

Dominantní postavení

N

3

Číselná hodnota nižší nebo rovna 100. Udává procento dominantního postavení jednoho nebo dvou podniků, které jsou převažující složkou údaje a činí ho důvěrným. Hodnota je zaokrouhlena na nejbližší celé číslo: například 90,3 se zaokrouhlí na 90; 94,50 se zaokrouhlí na 95. U údajů, které nejsou důvěrné, toto pole zůstává prázdné. Pole se použije pouze tehdy, pokud je v předcházejícím poli označení důvěrnosti B nebo C.

Jednotka hodnoty údaje

A

4

kódy pro označení jednotek

3.   POPIS POLÍ

3.1.   Druh řady

| Druh řady | Kód |
| --- | --- |
| Roční statistiky bilance ocelového a litinového odpadu | S10 |
| Roční statistiky spotřeby paliv a energie v členění podle druhu zařízení | S2A |
| Roční statistiky bilance elektrické energie v ocelářském průmyslu | S2B |
| Informace o investicích v průmyslu výroby železa a oceli | S3A |
| Roční statistiky výrobní kapacity | S3B |

Druh řady

Kód

Roční statistiky bilance ocelového a litinového odpadu

S10

Roční statistiky spotřeby paliv a energie v členění podle druhu zařízení

S2A

Roční statistiky bilance elektrické energie v ocelářském průmyslu

S2B

Informace o investicích v průmyslu výroby železa a oceli

S3A

Roční statistiky výrobní kapacity

S3B

3.2.   Země

| Země | Kód |
| --- | --- |
| Belgie | BE |
| Česká republika | CZ |
| Dánsko | DK |
| Německo | DE |
| Estonsko | EE |
| Řecko | GR |
| Španělsko | ES |
| Francie | FR |
| Irsko | IE |
| Itálie | IT |
| Kypr | CY |
| Lotyšsko | LV |
| Litva | LT |
| Lucembursko | LU |
| Maďarsko | HU |
| Malta | MT |
| Nizozemsko | NL |
| Rakousko | AT |
| Portugalsko | PT |
| Polsko | PL |
| Slovinsko | SI |
| Slovensko | SK |
| Finsko | FI |
| Švédsko | SE |
| Spojené království | UK |
| Island | IS |
| Lichtenštejnsko | LI |
| Norsko | NO |
| Švýcarsko | CH |

Země

Kód

Belgie

BE

Česká republika

CZ

Dánsko

DK

Německo

DE

Estonsko

EE

Řecko

GR

Španělsko

ES

Francie

FR

Irsko

IE

Itálie

IT

Kypr

CY

Lotyšsko

LV

Litva

LT

Lucembursko

LU

Maďarsko

HU

Malta

MT

Nizozemsko

NL

Rakousko

AT

Portugalsko

PT

Polsko

PL

Slovinsko

SI

Slovensko

SK

Finsko

FI

Švédsko

SE

Spojené království

UK

Island

IS

Lichtenštejnsko

LI

Norsko

NO

Švýcarsko

CH

3.3.   Druh výroby nebo druh zařízení

| Druh výroby | Kód |
| --- | --- |
| Nejvyšší možná výroba | MPP |
| Skutečná výroba (nepovinné) | ACP |
| Druh zařízení | |
| Provoz na přípravu vsázky | PLP |
| Válcovny | RMD |
| Vysoké pece a elektrické pece na výrobu surového železa | FRN |
| Provozy vyrábějící elektrickou energii | EGS |
| Tavírny | MLS |
| Jiné provozy | OTH |

Druh výroby

Kód

Nejvyšší možná výroba

MPP

Skutečná výroba (nepovinné)

ACP

Druh zařízení

Provoz na přípravu vsázky

PLP

Válcovny

RMD

Vysoké pece a elektrické pece na výrobu surového železa

FRN

Provozy vyrábějící elektrickou energii

EGS

Tavírny

MLS

Jiné provozy

OTH

3.4.   Proměnné a jednotka hodnoty údajů

| Kód | Název | Jednotka hodnoty údajů |
| --- | --- | --- |
| | Bilance ocelového a litinového šrotu | (metrické) tuny |
| 1010 | stav zásob první den roku | MTON |
| 1020 | pocházející z vlastních provozů | MTON |
| 1030 | příjem (nákup) (1031 + 1032 + 1033) | MTON |
| 1031 | z tuzemských zdrojů | MTON |
| 1032 | z jiných členských států Společenství | MTON |
| 1033 | z třetích zemí | MTON |
| 1040 | celkem k dispozici (1010 + 1020 + 1030) | MTON |
| 1050 | spotřeba celkem ... | MTON |
| 1051 | ... z toho elektrické pece | MTON |
| 1052 | ... z toho korozivzdorný šrot | MTON |
| 1060 | dodávky (prodej mimo závod) | MTON |
| 1070 | stav zásob poslední den roku (1040 – 1050 – 1060) | MTON |
| | spotřeba paliv a energií | |
| 2010 | pevná paliva (2011 + 2012) | MTON |
| 2011 | koks | MTON |
| 2012 | jiná pevná paliva | MTON |
| 2020 | kapalná paliva | MTON |
| 2030 | plyn (2031 + 2032 + 2033 + 2034) | GJ |
| 2031 | vysokopecní plyn | GJ |
| 2032 | koksárenský plyn | GJ |
| 2033 | konvertorový plyn | GJ |
| 2034 | jiný plyn | GJ |
| 2040 | vnější dodávky vysokopecního plynu | GJ |
| 2050 | vnější dodávky konvertorového plynu | GJ |
| | Roční statistiky bilance elektrické energie v ocelářském průmyslu | MWh |
| 3100 | zdroje (3101 + 3102) | MWh |
| 3101 | hrubá výroba | MWh |
| 3102 | příjem z venku | MWh |
| 3200 | použito (3210 + 3220 + 3230) | MWh |
| 3210 | spotřeba v provozech
  (3211 + 3212 + 3213 + 3214 + 3215 + 3216 + 3217) | MWh |
| 3211 | aglomerační zařízení a provozy na přípravu vsázky | MWh |
| 3212 | vysoké pece a elektrické pece pro výrobu surového železa | MWh |
| 3213 | elektrické tavírny a kontinuální lití | MWh |
| 3214 | jiné tavírny a kontinuální lití | MWh |
| 3215 | válcovny | MWh |
| 3216 | provozy vyrábějící elektrickou energii | MWh |
| 3217 | jiné provozy | MWh |
| 3220 | externí dodávky | MWh |
| 3230 | ztráty | MWh |

Kód

Název

Jednotka hodnoty údajů

Bilance ocelového a litinového šrotu

(metrické) tuny

1010

stav zásob první den roku

MTON

1020

pocházející z vlastních provozů

MTON

1030

příjem (nákup) (1031 + 1032 + 1033)

MTON

1031

z tuzemských zdrojů

MTON

1032

z jiných členských států Společenství

MTON

1033

z třetích zemí

MTON

1040

celkem k dispozici (1010 + 1020 + 1030)

MTON

1050

spotřeba celkem ...

MTON

1051

... z toho elektrické pece

MTON

1052

... z toho korozivzdorný šrot

MTON

1060

dodávky (prodej mimo závod)

MTON

1070

stav zásob poslední den roku (1040 – 1050 – 1060)

MTON

spotřeba paliv a energií

2010

pevná paliva (2011 + 2012)

MTON

2011

koks

MTON

2012

jiná pevná paliva

MTON

2020

kapalná paliva

MTON

2030

plyn (2031 + 2032 + 2033 + 2034)

GJ

2031

vysokopecní plyn

GJ

2032

koksárenský plyn

GJ

2033

konvertorový plyn

GJ

2034

jiný plyn

GJ

2040

vnější dodávky vysokopecního plynu

GJ

2050

vnější dodávky konvertorového plynu

GJ

Roční statistiky bilance elektrické energie v ocelářském průmyslu

MWh

3100

zdroje (3101 + 3102)

MWh

3101

hrubá výroba

MWh

3102

příjem z venku

MWh

3200

použito (3210 + 3220 + 3230)

MWh

3210

spotřeba v provozech

(3211 + 3212 + 3213 + 3214 + 3215 + 3216 + 3217)

MWh

3211

aglomerační zařízení a provozy na přípravu vsázky

MWh

3212

vysoké pece a elektrické pece pro výrobu surového železa

MWh

3213

elektrické tavírny a kontinuální lití

MWh

3214

jiné tavírny a kontinuální lití

MWh

3215

válcovny

MWh

3216

provozy vyrábějící elektrickou energii

MWh

3217

jiné provozy

MWh

3220

externí dodávky

MWh

3230

ztráty

MWh

Peněžní údaje se musí vyjádřit v tisících eur v případě zemí eurozóny a v tisících jednotek národních měn v případě zemí mimo eurozónu.

| Kód | Název | Jednotka hodnoty údaje |
| --- | --- | --- |
| | Investiční výdaje v průmyslu výroby železa a oceli | tisíce eur nebo tisíce národní měny |
| 4010 | koksovna | KEUR nebo KNC |
| 4020 | provoz na přípravu vsázky | KEUR nebo KNC |
| 4030 | provoz na výrobu železa a feroslitin (včetně vysokých pecí) | KEUR nebo KNC |
| 4040 | provozy na tavení oceli | KEUR nebo KNC |
| 4041 | z toho elektrické | KEUR nebo KNC |
| 4050 | kontinuální lití | KEUR nebo KNC |
| 4060 | válcovny (4061 + 4062 + 4063 + 4064) | KEUR nebo KNC |
| 4061 | ploché výrobky | KEUR nebo KNC |
| 4062 | dlouhé výrobky | KEUR nebo KNC |
| 4063 | studené válcovny širokého pásu | KEUR nebo KNC |
| 4064 | zařízení pro nanášení povlaků | KEUR nebo KNC |
| 4070 | ostatní provozy | KEUR nebo KNC |
| 4100 | celkem (4010 + 4020 + 4030 + 4040 + 4050 + 4060 + 4070) | KEUR nebo KNC |
| 4200 | z toho pro ochranu životního prostředí | KEUR nebo KNC |
| | Nejvyšší možná výroba v průmyslu železa a oceli (výrobní kapacita) | 1 000 metrických tun ročně |
| 5010 | koks | 1 000 |
| 5020 | příprava vsázky | 1 000 |
| 5030 | surové železo a feroslitiny | 1 000 |
| 5040 | surová ocel | 1 000 |
| 5041 | z toho elektroocel | 1 000 |
| 5042 | z toho kontinuální lití | 1 000 |
| 5050 | výrobky získané přímo válcováním za tepla (5051 + 5052) | 1 000 |
| 5051 | ploché výrobky | 1 000 |
| 5052 | dlouhé výrobky | 1 000 |
| 5060 | výrobky získané z výrobků připravených válcováním za tepla (kromě povlakovaných) | 1 000 |
| 5061 | z toho výrobky získané válcováním za studena | 1 000 |
| 5070 | výrobky s povlakem na povrchu | 1 000 |

Kód

Název

Jednotka hodnoty údaje

Investiční výdaje v průmyslu výroby železa a oceli

tisíce eur nebo tisíce národní měny

4010

koksovna

KEUR nebo KNC

4020

provoz na přípravu vsázky

KEUR nebo KNC

4030

provoz na výrobu železa a feroslitin (včetně vysokých pecí)

KEUR nebo KNC

4040

provozy na tavení oceli

KEUR nebo KNC

4041

z toho elektrické

KEUR nebo KNC

4050

kontinuální lití

KEUR nebo KNC

4060

válcovny (4061 + 4062 + 4063 + 4064)

KEUR nebo KNC

4061

ploché výrobky

KEUR nebo KNC

4062

dlouhé výrobky

KEUR nebo KNC

4063

studené válcovny širokého pásu

KEUR nebo KNC

4064

zařízení pro nanášení povlaků

KEUR nebo KNC

4070

ostatní provozy

KEUR nebo KNC

4100

celkem (4010 + 4020 + 4030 + 4040 + 4050 + 4060 + 4070)

KEUR nebo KNC

4200

z toho pro ochranu životního prostředí

KEUR nebo KNC

Nejvyšší možná výroba v průmyslu železa a oceli (výrobní kapacita)

1 000 metrických tun ročně

5010

koks

1 000

5020

příprava vsázky

1 000

5030

surové železo a feroslitiny

1 000

5040

surová ocel

1 000

5041

z toho elektroocel

1 000

5042

z toho kontinuální lití

1 000

5050

výrobky získané přímo válcováním za tepla (5051 + 5052)

1 000

5051

ploché výrobky

1 000

5052

dlouhé výrobky

1 000

5060

výrobky získané z výrobků připravených válcováním za tepla (kromě povlakovaných)

1 000

5061

z toho výrobky získané válcováním za studena

1 000

5070

výrobky s povlakem na povrchu

1 000

3.5.   Označení důvěrnosti

Po členských státech se žádá, aby zřetelně označily důvěrné údaje použitím označení uvedených v seznamu níže:

| Důvod důvěrnosti | Označení |
| --- | --- |
| Příliš málo podniků | A |
| Jeden podnik má dominantní postavení na trhu | B |
| Dva podniky mají dominantní postavení na trhu | C |
| Sekundární důvěrnost údajů | D |

Důvod důvěrnosti

Označení

Příliš málo podniků

A

Jeden podnik má dominantní postavení na trhu

B

Dva podniky mají dominantní postavení na trhu

C

Sekundární důvěrnost údajů

D

4.   PŘÍKLADY ZÁZNAMŮ

Příklad 1

S10;2003;DE;;1010;12345;;;MTON

Týká se roční statistiky bilance ocelového a litinového odpadu; zásoby v Německu k 1.1.2003 činily 12 345 metrických tun. Tyto údaje nebyly důvěrné.

Příklad 2

S3B;2003;SK;MPP;5010;12000;;;MTON

Týká se roční statistiky výrobní kapacity; nejvyšší možná výroba koksu na Slovensku v roce 2003 činila 12 000 tun. Tyto údaje nebyly důvěrné.

Příklad 3

S3B;2003;ES;ACP;5040;12000;B;95;MTON

Týká se roční statistiky výrobní kapacity; skutečná výroba surové oceli ve Španělsku v roce 2003 činila12 000 tun. Tyto údaje byly důvěrné, neboť jeden podnik měl na trhu dominantní postavení a představoval 95 % výroby.

5.   ELEKTRONICKÁ FORMA

Členské státy předávají Komisi (Eurostatu) údaje a metaúdaje požadované tímto nařízením v elektronické formě, která musí vyhovovat normě pro vzájemnou výměnu navržené Komisí (Eurostatem).

---

II Akty, jejichž zveřejnění není povinné

Komise

| 21.5.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 128/71 |
| --- | --- | --- | --- |

21.5.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 128/71

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 2. května 2005

o nezbytných opatřeních, pokud jde o překážku obchodu spočívající v obchodních postupech Brazílie, které ovlivňují obchod s protektorovanými pneumatikami

(oznámeno pod číslem K(2005) 1302)

(2005/388/ES)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 3286/94 ze dne 22. prosince 1994, kterým se stanoví postupy Společenství v oblasti společné obchodní politiky k zajištění výkonu práv Společenství podle mezinárodních obchodních pravidel, zejména pravidel sjednaných v rámci Světové obchodní organizace (1), a zejména na čl. 12 odst. 1 a čl. 13 odst. 2 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dne 5. listopadu 2003 Komise obdržela stížnost podle článku 4 nařízení (ES) č. 3286/94 (dále jen „nařízení o překážkách obchodu“). Stížnost podala organizace „Bureau International Permanent des Associations de Vendeurs et Rechapeurs de Pneumatiques“ (dále jen „BIPAVER“). |
| --- | --- |

(1)

Dne 5. listopadu 2003 Komise obdržela stížnost podle článku 4 nařízení (ES) č. 3286/94 (dále jen „nařízení o překážkách obchodu“). Stížnost podala organizace „Bureau International Permanent des Associations de Vendeurs et Rechapeurs de Pneumatiques“ (dále jen „BIPAVER“).

| (2) | Stížnost se týkala některých obchodní postupů, kterých se údajně dopouští Brazílie a které brání dovozu protektorovaných pneumatik do Brazílie (2). Konkrétně se ve stížnosti tvrdí, že jsou tyto postupy v rozporu s články III a XI Všeobecné dohody o clech a obchodu z roku 1994 (dále jen „dohoda GATT z roku 1994“). Na základě těchto skutečností požádal stěžovatel Komisi, aby podnikla nezbytné kroky. |
| --- | --- |

(2)

Stížnost se týkala některých obchodní postupů, kterých se údajně dopouští Brazílie a které brání dovozu protektorovaných pneumatik do Brazílie (2). Konkrétně se ve stížnosti tvrdí, že jsou tyto postupy v rozporu s články III a XI Všeobecné dohody o clech a obchodu z roku 1994 (dále jen „dohoda GATT z roku 1994“). Na základě těchto skutečností požádal stěžovatel Komisi, aby podnikla nezbytné kroky.

| (3) | Stížnost obsahovala dostatečné důkazy pro to, aby Společenství zahájilo přezkoumání dle čl. 8 odst. 1 nařízení o překážkách obchodu. Komise proto dne 7. ledna 2004 po konzultaci s členskými státy v rámci poradního výboru zahájila toto přezkoumání (3). |
| --- | --- |

(3)

Stížnost obsahovala dostatečné důkazy pro to, aby Společenství zahájilo přezkoumání dle čl. 8 odst. 1 nařízení o překážkách obchodu. Komise proto dne 7. ledna 2004 po konzultaci s členskými státy v rámci poradního výboru zahájila toto přezkoumání (3).

| (4) | Po zahájení přezkoumání provedla Komise šetření. Šetření se týkalo údajného zákazu dovozu a finančních sankcí vztahujících se na dovážené protektorované pneumatiky. |
| --- | --- |

(4)

Po zahájení přezkoumání provedla Komise šetření. Šetření se týkalo údajného zákazu dovozu a finančních sankcí vztahujících se na dovážené protektorované pneumatiky.

| (5) | V rámci šetření byly posouzeny příslušné brazilské právní předpisy související se zákazem dovozu a uložením finančních sankcí a také názory, které vyjádřila jednotlivá ministerstva brazilské vlády i brazilská obchodní sdružení. |
| --- | --- |

(5)

V rámci šetření byly posouzeny příslušné brazilské právní předpisy související se zákazem dovozu a uložením finančních sankcí a také názory, které vyjádřila jednotlivá ministerstva brazilské vlády i brazilská obchodní sdružení.

| (6) | Šetření dospělo k závěru, že brazilská opatření, jež byla předmětem šetření, jsou v rozporu s několika ustanoveními dohody GATT z roku 1994, konkrétně s články I:1, III:4, XI:1 a XIII:1, a že nejsou oprávněná podle článku XX dohody GATT z roku 1994, zmocňovací doložky ani jiných použitelných nástrojů mezinárodního práva. Jelikož tato dohoda WTO dané prošetřované postupy zakazuje, je prokázána existence překážky obchodu ve smyslu čl. 2 odst. 1 nařízení o překážkách obchodu. |
| --- | --- |

(6)

Šetření dospělo k závěru, že brazilská opatření, jež byla předmětem šetření, jsou v rozporu s několika ustanoveními dohody GATT z roku 1994, konkrétně s články I:1, III:4, XI:1 a XIII:1, a že nejsou oprávněná podle článku XX dohody GATT z roku 1994, zmocňovací doložky ani jiných použitelných nástrojů mezinárodního práva. Jelikož tato dohoda WTO dané prošetřované postupy zakazuje, je prokázána existence překážky obchodu ve smyslu čl. 2 odst. 1 nařízení o překážkách obchodu.

| (7) | Šetřením se dokázalo, že Brazílie byla pro evropské výrobce protektorovaných pneumatik významným trhem již před zavedením zákazu dne 25. září 2000. V období 1995–2000 vzrostly vývozy protektorovaných pneumatik pro osobní automobily do Brazílie v průměru o 58 % a v průběhu tohoto šestiletého období poprvé poklesly o 32 % v roce 2001, tj. po zavedení zákazu. |
| --- | --- |

(7)

Šetřením se dokázalo, že Brazílie byla pro evropské výrobce protektorovaných pneumatik významným trhem již před zavedením zákazu dne 25. září 2000. V období 1995–2000 vzrostly vývozy protektorovaných pneumatik pro osobní automobily do Brazílie v průměru o 58 % a v průběhu tohoto šestiletého období poprvé poklesly o 32 % v roce 2001, tj. po zavedení zákazu.

| (8) | Zatímco vývozy pokračovaly i po zavedení zákazu, ať již proto, že dovozní licence ještě zůstávaly v oběhu, nebo v důsledku toho, že někteří dovozci vznesli u brazilských soudů právní námitky, je zřejmé, že se daný trh evropským vývozcům postupně uzavíral. Ačkoli se mnohým z vývozců ve Společenství nakonec podařilo nalézt nové trhy, nebyli ani přesto schopni vykompenzovat ztrátu toho, co tvořilo velkou část jejich příjmu plynoucího z vývozu. Ne všem se podařilo nalézt nové trhy nebo vytvořit nové řady protektorovaných pneumatik pro zvláštní vozidla (4×4, sportovní automobily atd.), a proto tento zákaz spolu s ostatními faktory (pozdní platba brazilského dovozce, výkyvy směnného kurzu) způsobily, že na některé výrobce ve Společenství byla uvalena nucená správa. |
| --- | --- |

(8)

Zatímco vývozy pokračovaly i po zavedení zákazu, ať již proto, že dovozní licence ještě zůstávaly v oběhu, nebo v důsledku toho, že někteří dovozci vznesli u brazilských soudů právní námitky, je zřejmé, že se daný trh evropským vývozcům postupně uzavíral. Ačkoli se mnohým z vývozců ve Společenství nakonec podařilo nalézt nové trhy, nebyli ani přesto schopni vykompenzovat ztrátu toho, co tvořilo velkou část jejich příjmu plynoucího z vývozu. Ne všem se podařilo nalézt nové trhy nebo vytvořit nové řady protektorovaných pneumatik pro zvláštní vozidla (4×4, sportovní automobily atd.), a proto tento zákaz spolu s ostatními faktory (pozdní platba brazilského dovozce, výkyvy směnného kurzu) způsobily, že na některé výrobce ve Společenství byla uvalena nucená správa.

| (9) | Z důkazů jasně vyplývá, že výrobní odvětví Společenství utrpělo újmu v důsledku nepříznivých účinků ve smyslu čl. 2 odst. 4 nařízení o překážkách obchodu a že k této újmě dochází i nadále. |
| --- | --- |

(9)

Z důkazů jasně vyplývá, že výrobní odvětví Společenství utrpělo újmu v důsledku nepříznivých účinků ve smyslu čl. 2 odst. 4 nařízení o překážkách obchodu a že k této újmě dochází i nadále.

| (10) | Údaje o vývozu a odpovědi na dotazníky, které Komise zaslala evropským výrobcům a vývozcům protektorovaných pneumatik, podporují tvrzení výrobního odvětví Společenství o tom, že Brazílie byla před uvalením zákazu významným vývozním trhem a že evropští výrobci a vývozci protektorovaných pneumatik předpokládali, že do konce roku 2002 dosáhne objem jejich ročního prodeje výše 3 milionů jednotek. Důkazy rovněž dosvědčují jejich tvrzení, že v důsledku uvalení brazilského zákazu dovozu jim byla v průběhu posledních tří let působena újma. V některých případech vstoupily společnosti, kterým se nepodařilo nalézt nové vývozní trhy, do likvidace. |
| --- | --- |

(10)

Údaje o vývozu a odpovědi na dotazníky, které Komise zaslala evropským výrobcům a vývozcům protektorovaných pneumatik, podporují tvrzení výrobního odvětví Společenství o tom, že Brazílie byla před uvalením zákazu významným vývozním trhem a že evropští výrobci a vývozci protektorovaných pneumatik předpokládali, že do konce roku 2002 dosáhne objem jejich ročního prodeje výše 3 milionů jednotek. Důkazy rovněž dosvědčují jejich tvrzení, že v důsledku uvalení brazilského zákazu dovozu jim byla v průběhu posledních tří let působena újma. V některých případech vstoupily společnosti, kterým se nepodařilo nalézt nové vývozní trhy, do likvidace.

| (11) | Na základě výše uvedených skutečností lze dospět k závěru, že je nezbytné v zájmu Společenství ve smyslu čl. 12 odst. 1 nařízení o překážkách obchodu zasáhnout, v rámci WTO, a usilovat o rychlé odstranění brazilského zákazu dovozu protektorovaných pneumatik, jenž představuje porušení základních pravidel WTO a překážku obchodu ve smyslu čl. 2 odst. 1 nařízení o překážkách obchodu. |
| --- | --- |

(11)

Na základě výše uvedených skutečností lze dospět k závěru, že je nezbytné v zájmu Společenství ve smyslu čl. 12 odst. 1 nařízení o překážkách obchodu zasáhnout, v rámci WTO, a usilovat o rychlé odstranění brazilského zákazu dovozu protektorovaných pneumatik, jenž představuje porušení základních pravidel WTO a překážku obchodu ve smyslu čl. 2 odst. 1 nařízení o překážkách obchodu.

| (12) | Pro Společenství je nanejvýš důležité zajistit, aby partneři v rámci WTO plně dodržovali své povinnosti, stejně jako je to vyžadováno od Společenství. Pro dobré fungování multilaterálního obchodního systému je podstatné, aby byl tento nesoulad s pravidly WTO řešen v rámci tohoto fóra. |
| --- | --- |

(12)

Pro Společenství je nanejvýš důležité zajistit, aby partneři v rámci WTO plně dodržovali své povinnosti, stejně jako je to vyžadováno od Společenství. Pro dobré fungování multilaterálního obchodního systému je podstatné, aby byl tento nesoulad s pravidly WTO řešen v rámci tohoto fóra.

| (13) | Pokusy vyřešit tento spor na základě četných setkání s brazilskými orgány, k nimž došlo od uvalení zákazu, a v průběhu tohoto šetření neprokázaly, že by brazilské orgány byly ochotny dosáhnout oboustranně přijatelného řešení. Jelikož není pravděpodobné, že by se brazilské stanovisko změnilo, považuje se za nutné zahájit postup v rámci WTO (Ujednání o pravidlech a řízení při řešení sporů). |
| --- | --- |

(13)

Pokusy vyřešit tento spor na základě četných setkání s brazilskými orgány, k nimž došlo od uvalení zákazu, a v průběhu tohoto šetření neprokázaly, že by brazilské orgány byly ochotny dosáhnout oboustranně přijatelného řešení. Jelikož není pravděpodobné, že by se brazilské stanovisko změnilo, považuje se za nutné zahájit postup v rámci WTO (Ujednání o pravidlech a řízení při řešení sporů).

| (14) | Opatření tohoto rozhodnutí jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle nařízení o překážkách obchodu, |
| --- | --- |

(14)

Opatření tohoto rozhodnutí jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle nařízení o překážkách obchodu,

ROZHODLA TAKTO:

Článek 1

Zákaz dovozu protektorovaných pneumatik uvalený brazilskou vládou a související finanční sankce se nejeví být v souladu se závazky Brazílie plynoucími z Dohody o zřízení Světové obchodní organizace (WTO) z Marrákeše, a zejména s ustanoveními Všeobecné dohody o clech a obchodu z roku 1994, a představuje překážku obchodu ve smyslu čl. 2 odst. 1 nařízení (ES) č. 3286/94.

Článek 2

Společenství zahájí proti Brazílii řízení pro řešení sporu v rámci ujednání o pravidlech a řízení při řešení sporů a ostatních souvisejících ustanovení WTO s cílem zajistit odstranění dané překážky obchodu.

V Bruselu dne 2. května 2005.

Za Komisi

Peter MANDELSON

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 349, 31.12.1994, s. 71. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 356/95 (Úř. věst. L 41, 23.2.1995, s. 3).

1

(2)  Řízení se týká protektorovaných pneumatik spadajících do kódů KN 4012 11, 4012 12, 4012 13 a 4012 19. Protektorované pneumatiky (angl. rovněž „retreads“) jsou pneumatiky, které se vyrábějí tak, že se odstraní opotřebovaná část použité pneumatiky a pneumatika se opatří novým profilem.

2

(3)  Úř. věst. C 3, 7.1.2004, s. 2.

3

---

| 21.5.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 128/73 |
| --- | --- | --- | --- |

21.5.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 128/73

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 18. května 2005,

kterým se mění rozhodnutí 1999/217/ES, pokud jde o seznam látek určených k aromatizaci používaných v potravinách nebo na jejich povrchu

(oznámeno pod číslem K(2005) 1437)

(Text s významem pro EHP)

(2005/389/ES)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2232/96 ze dne 28. října 1996, kterým se stanoví postup Společenství pro látky určené k aromatizaci používané v potravinách nebo na jejich povrchu (1), a zejména na čl. 3 odst. 2 a čl. 4 odst. 3 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení (ES) č. 2232/96 stanoví postup stanovení pravidel pro látky určené k aromatizaci používané nebo určené k použití v potravinách nebo na jejich povrchu. Toto nařízení upravuje přijetí seznamu látek určených k aromatizaci (dále jen „seznam“) po oznámení členských států ohledně seznamu látek určených k aromatizaci, které lze na území těchto států používat v potravinách nebo na jejich povrchu, a na základě kontroly tohoto oznámení Komisí. Tento seznam byl přijat rozhodnutím Komise 1999/217/ES (2). |
| --- | --- |

(1)

Nařízení (ES) č. 2232/96 stanoví postup stanovení pravidel pro látky určené k aromatizaci používané nebo určené k použití v potravinách nebo na jejich povrchu. Toto nařízení upravuje přijetí seznamu látek určených k aromatizaci (dále jen „seznam“) po oznámení členských států ohledně seznamu látek určených k aromatizaci, které lze na území těchto států používat v potravinách nebo na jejich povrchu, a na základě kontroly tohoto oznámení Komisí. Tento seznam byl přijat rozhodnutím Komise 1999/217/ES (2).

| (2) | Nařízení (ES) č. 2232/96 navíc upravuje program pro hodnocení látek určených k aromatizaci, aby bylo kontrolováno, zda splňují obecná kritéria pro používání látek určených k aromatizaci uvedená v příloze tohoto nařízení. |
| --- | --- |

(2)

Nařízení (ES) č. 2232/96 navíc upravuje program pro hodnocení látek určených k aromatizaci, aby bylo kontrolováno, zda splňují obecná kritéria pro používání látek určených k aromatizaci uvedená v příloze tohoto nařízení.

| (3) | Evropský úřad pro bezpečnost potravin (dále jen „úřad“) ve svém stanovisku k para-hydroxybenzoátům ze dne 13. července 2004 dospěl k závěru, že propyl 4 hydroxybenzoát (FL 09.915) účinkoval na pohlavní hormony samčích pohlavních orgánů nedospělých krys. Z důvodu neexistence jasné hladiny, při které nebyl zjištěn nepříznivý účinek (NOAEL), nebyl úřad schopen doporučit přijatelnou denní dávku (ADI) pro tuto látku. Použití propyl 4-hydroxybenzoátu jako látky určené k aromatizaci v potravinách není přijatelné, neboť nesplňuje obecná kritéria pro používání látek určených k aromatizaci, která jsou uvedena v příloze nařízení (ES) č. 2232/96. V důsledku toho je nutno odstranit propyl 4-hydroxybenzonát z tohoto seznamu. |
| --- | --- |

(3)

Evropský úřad pro bezpečnost potravin (dále jen „úřad“) ve svém stanovisku k para-hydroxybenzoátům ze dne 13. července 2004 dospěl k závěru, že propyl 4 hydroxybenzoát (FL 09.915) účinkoval na pohlavní hormony samčích pohlavních orgánů nedospělých krys. Z důvodu neexistence jasné hladiny, při které nebyl zjištěn nepříznivý účinek (NOAEL), nebyl úřad schopen doporučit přijatelnou denní dávku (ADI) pro tuto látku. Použití propyl 4-hydroxybenzoátu jako látky určené k aromatizaci v potravinách není přijatelné, neboť nesplňuje obecná kritéria pro používání látek určených k aromatizaci, která jsou uvedena v příloze nařízení (ES) č. 2232/96. V důsledku toho je nutno odstranit propyl 4-hydroxybenzonát z tohoto seznamu.

| (4) | Úřad ve svém rozhodnutí o alifatických alkoholech, diketonech a hydroxyketonech ze dne 7. prosince 2004 dospěl k závěru, že pentan-2,4-dion (FL 07.191) je genotoxický in vitro a in vivo. V souladu s tím není jeho použití jako látky určené k aromatizaci v potravinách přijatelné, protože nesplňuje obecná kritéria pro používání látek určených k aromatizaci, která jsou uvedena v příloze nařízení (ES) č. 2232/96. V důsledku toho je nutno odstranit pentan-2,4-dion z tohoto seznamu. |
| --- | --- |

(4)

Úřad ve svém rozhodnutí o alifatických alkoholech, diketonech a hydroxyketonech ze dne 7. prosince 2004 dospěl k závěru, že pentan-2,4-dion (FL 07.191) je genotoxický in vitro a in vivo. V souladu s tím není jeho použití jako látky určené k aromatizaci v potravinách přijatelné, protože nesplňuje obecná kritéria pro používání látek určených k aromatizaci, která jsou uvedena v příloze nařízení (ES) č. 2232/96. V důsledku toho je nutno odstranit pentan-2,4-dion z tohoto seznamu.

| (5) | Na základě nařízení (ES) č. 2232/96 a doporučení Komise 98/282/ES ze dne 21. dubna 1998 o způsobech, jakými členské státy a signatářské státy Dohody o Evropském hospodářském prostoru mají chránit duševní vlastnictví související s vývojem a výrobou látek určených k aromatizaci, které jsou uvedeny v nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2232/96 (3), oznamující členské státy požádaly o registraci několika látek, aby byla chráněna práva výrobce těchto látek týkající se duševního vlastnictví. |
| --- | --- |

(5)

Na základě nařízení (ES) č. 2232/96 a doporučení Komise 98/282/ES ze dne 21. dubna 1998 o způsobech, jakými členské státy a signatářské státy Dohody o Evropském hospodářském prostoru mají chránit duševní vlastnictví související s vývojem a výrobou látek určených k aromatizaci, které jsou uvedeny v nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2232/96 (3), oznamující členské státy požádaly o registraci několika látek, aby byla chráněna práva výrobce těchto látek týkající se duševního vlastnictví.

| (6) | Ochrana těchto látek, uvedených v části B seznamu, je omezena na období nejdéle pět let od data přijetí oznámení. Toto období již uplynulo pro 28 látek, které by měly být v důsledku toho přesunuty do části A seznamu. |
| --- | --- |

(6)

Ochrana těchto látek, uvedených v části B seznamu, je omezena na období nejdéle pět let od data přijetí oznámení. Toto období již uplynulo pro 28 látek, které by měly být v důsledku toho přesunuty do části A seznamu.

| (7) | Rozhodnutí 1999/217/ES by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno. |
| --- | --- |

(7)

Rozhodnutí 1999/217/ES by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.

| (8) | Opatření tohoto rozhodnutí jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat, |
| --- | --- |

(8)

Opatření tohoto rozhodnutí jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Příloha rozhodnutí 1999/217/ES se mění v souladu s přílohou tohoto rozhodnutí.

Článek 2

Toto rozhodnutí je určeno členským státům.

V Bruselu dne 18. května 2005.

Za Komisi

Markos KYPRIANOU

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 299, 23.11.1996, s. 1. Nařízení pozměněné nařízením (ES) č. 1882/2003 (Úř. věst. L 284, 31.10.2003, s. 1).

1

(2)  Úř. věst. L 84, 27.3.1999, s. 1. Rozhodnutí naposledy pozměněné rozhodnutím 2004/357/ES (Úř. věst. L 113, 20.4.2004, s. 28).

2

(3)  Úř. věst. L 127, 29.4.1998, s. 32.

3

---

PŘÍLOHA

Příloha rozhodnutí 1999/217/ES se mění takto:

| 1. | Část A se mění takto:






  a) | Řádky pro látky s čísly FL 07.191 (pentan-2,4-dion) a 09.915 (propyl 4 hydroxybenzoát) uvedené v tabulce se zrušují. |
| --- | --- | --- |

1.

Část A se mění takto:

a)

Řádky pro látky s čísly FL 07.191 (pentan-2,4-dion) a 09.915 (propyl 4 hydroxybenzoát) uvedené v tabulce se zrušují.

| b) | Do tabulky se vkládají tyto řádky:












  Číslo FL | Skupina sloučenin | CAS | Název | FEMA | EINECS | Synonyma | Poznámky |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 01.070 | 31 | 111-66-0 | 1-okten | | 203-893-7 | | |
| 01.071 | 31 | 111-67-1 | 2-okten | | 203-894-2 | | |
| 01.072 | 31 | 544-76-3 | Hexadekan | | 280-878-9 | | |
| 07.251 | 21 | 577-16-2 | Methylacetofenon | | | | Číslo CAS odpovídá 2-methylacetofenonu |
| 01.073 | 31 | 592-99-4 | 4-okten | | | | |
| 01.074 | 31 | 593-45-3 | Oktadekan | | 209-790-3 | | |
| 16.084 | 30 | 627-67-8 | 3-methyl-1-nitrobutan | | 211-008-0 | | |
| 01.075 | 31 | 629-78-7 | Heptadekan | | 211-108-4 | | |
| 12.260 | 20 | 4131-76-4 | Methyl-2-methyl-3-merkaptopropionát | | 223-949-4 | | |
| 12.261 | 20 | 6725-64-0 | Methandithiol | | | | |
| 01.076 | 31 | 20996-35-4 | 3,7-dekadien | | | | |
| 16.085 | 20 | 27959-66-6 | 4,4-dimethyl-1,3-oxathian | | | | |
| 12.262 | 20 | 29414-47-9 | (Methylthio)methanthiol | | | | |
| 05.210 | 04 | 30390-51-3 | 4-dodekenal | | 250-174-9 | | |
| 05.211 | 02 | 30689-75-9 | 6-methyloktanal | | | | |
| 14.166 | 30 | 32536-43-9 | Indolyl-octová kyselina | | | | |
| 07.252 | 05 | 33665-27-9 | 4-okten-2-on | | | | |
| 02.244 | 04 | 54393-36-1 | 4-okten-1-ol | | | | |
| 10.070 | 09 | 57681-53-5 | Lakton 4-hydroxy-2-heptenové kyseliny | | 260-902-7 | | |
| 05.212 | 04 | 76261-02-4 | 6-dodekenal | | | | |
| 05.213 | 04 | 90645-87-7 | 5-nonenal | | | | |
| 15.124 | 29 | 103527-75-9 | 3-methyl-2-butenylthiofen | | | | |
| 05.214 | 04 | 121052-28-6 | 8-dodekenal | | | | |
| 05.215 | 03 | 134998-59-7 | 2,6-dekadienal (c,c) | | | | |
| 05.216 | 03 | 134998-60-0 | 2,6-dekadienal (t,t) | | | | |
| 12.263 | 20 | | 3-merkapto-3-methylbutanal | | | | |
| 12.264 | 20 | 92585-08-5 | 4,2-thiopentanon | | | | |
| 03.021 | 16 | 142-96-1 | Dibutylether | | 205-575-3 | | |

b)

Do tabulky se vkládají tyto řádky:

Číslo FL

Skupina sloučenin

CAS

Název

FEMA

EINECS

Synonyma

Poznámky

01.070

31

111-66-0

1-okten

203-893-7

01.071

31

111-67-1

2-okten

203-894-2

01.072

31

544-76-3

Hexadekan

280-878-9

07.251

21

577-16-2

Methylacetofenon

Číslo CAS odpovídá 2-methylacetofenonu

01.073

31

592-99-4

4-okten

01.074

31

593-45-3

Oktadekan

209-790-3

16.084

30

627-67-8

3-methyl-1-nitrobutan

211-008-0

01.075

31

629-78-7

Heptadekan

211-108-4

12.260

20

4131-76-4

Methyl-2-methyl-3-merkaptopropionát

223-949-4

12.261

20

6725-64-0

Methandithiol

01.076

31

20996-35-4

3,7-dekadien

16.085

20

27959-66-6

4,4-dimethyl-1,3-oxathian

12.262

20

29414-47-9

(Methylthio)methanthiol

05.210

04

30390-51-3

4-dodekenal

250-174-9

05.211

02

30689-75-9

6-methyloktanal

14.166

30

32536-43-9

Indolyl-octová kyselina

07.252

05

33665-27-9

4-okten-2-on

02.244

04

54393-36-1

4-okten-1-ol

10.070

09

57681-53-5

Lakton 4-hydroxy-2-heptenové kyseliny

260-902-7

05.212

04

76261-02-4

6-dodekenal

05.213

04

90645-87-7

5-nonenal

15.124

29

103527-75-9

3-methyl-2-butenylthiofen

05.214

04

121052-28-6

8-dodekenal

05.215

03

134998-59-7

2,6-dekadienal (c,c)

05.216

03

134998-60-0

2,6-dekadienal (t,t)

12.263

20

3-merkapto-3-methylbutanal

12.264

20

92585-08-5

4,2-thiopentanon

03.021

16

142-96-1

Dibutylether

205-575-3

| 2. | Tabulka části B se nahrazuje tímto:
  Látky určené k aromatizaci oznámené podle čl. 3 odst. 2 nařízení (ES) č. 2232/96, pro které byla požadována ochrana práv duševního vlastnictví výrobce







  Kód | Den, kdy Komise obdržela oznámení | Poznámky |
| --- | --- | --- | --- |
| CN065 | 26.1.2001 | |
| CN074 | 18.4.2003 | 6 |
| CN075 | 18.4.2003 | 6 |
| CN076 | 18.4.2003 | 6 |

2.

Tabulka části B se nahrazuje tímto:

Látky určené k aromatizaci oznámené podle čl. 3 odst. 2 nařízení (ES) č. 2232/96, pro které byla požadována ochrana práv duševního vlastnictví výrobce

Kód

Den, kdy Komise obdržela oznámení

Poznámky

CN065

26.1.2001

CN074

18.4.2003

6

CN075

18.4.2003

6

CN076

18.4.2003

6

---

| 21.5.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 128/77 |
| --- | --- | --- | --- |

21.5.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 128/77

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 18. května 2005,

kterým se po páté mění rozhodnutí 2004/122/ES o některých ochranných opatřeních proti influenze ptáků v Severní Koreji

(oznámeno pod číslem K(2005) 1451)

(Text s významem pro EHP)

(2005/390/ES)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na směrnici Rady 91/496/EHS ze dne 15. července 1991, kterou se stanoví zásady organizace veterinárních kontrol zvířat dovážených do Společenství ze třetích zemí a kterou se mění směrnice 89/662/EHS, 90/425/EHS a 90/675/EHS (1), a zejména na čl. 18 odst. 7 uvedené směrnice,

s ohledem na směrnici Rady 97/78/ES ze dne 18. prosince 1997, kterou se stanoví základní pravidla pro veterinární kontroly produktů ze třetích zemí dovážených do Společenství (2), a zejména na čl. 22 odst. 6 uvedené směrnice,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Rozhodnutí Komise 2000/666/ES ze dne 16. října 2000 o veterinárních podmínkách a veterinárních osvědčeních pro dovoz ptactva kromě drůbeže a o karanténních podmínkách (3) stanoví, že členské státy mají povolit dovoz ptáků ze třetích zemí uvedených na seznamu členů Mezinárodního úřadu pro nákazy zvířat (OIE) a že tito ptáci musí být podrobeni při vstupu do Společenství karanténě a testování. |
| --- | --- |

(1)

Rozhodnutí Komise 2000/666/ES ze dne 16. října 2000 o veterinárních podmínkách a veterinárních osvědčeních pro dovoz ptactva kromě drůbeže a o karanténních podmínkách (3) stanoví, že členské státy mají povolit dovoz ptáků ze třetích zemí uvedených na seznamu členů Mezinárodního úřadu pro nákazy zvířat (OIE) a že tito ptáci musí být podrobeni při vstupu do Společenství karanténě a testování.

| (2) | Korejská lidově demokratická republika (Severní Korea) potvrdila výskyt ohniska influenzy ptáků na svém území. Severní Korea je členem OIE, takže členské státy musejí podle rozhodnutí 2000/666/ES akceptovat dovoz ptáků z uvedené země. S přihlédnutím k možným vážným důsledkům v souvislosti s konkrétním kmenem viru influenzy ptáků, který se vyskytuje v ostatních oblastech Asie, je třeba jako preventivní opatření pozastavit dovoz uvedených ptáků ze Severní Koreje. |
| --- | --- |

(2)

Korejská lidově demokratická republika (Severní Korea) potvrdila výskyt ohniska influenzy ptáků na svém území. Severní Korea je členem OIE, takže členské státy musejí podle rozhodnutí 2000/666/ES akceptovat dovoz ptáků z uvedené země. S přihlédnutím k možným vážným důsledkům v souvislosti s konkrétním kmenem viru influenzy ptáků, který se vyskytuje v ostatních oblastech Asie, je třeba jako preventivní opatření pozastavit dovoz uvedených ptáků ze Severní Koreje.

| (3) | Podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1774/2002 ze dne 3. října 2002 o hygienických pravidlech pro vedlejší produkty živočišného původu, které nejsou určeny pro lidskou spotřebu (4), je povolen dovoz nezpracovaného peří a nezpracovaných částí peří s původem ze Severní Koreje. Vzhledem k současné nákazové situaci v Severní Koreji je třeba tento dovoz pozastavit. |
| --- | --- |

(3)

Podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1774/2002 ze dne 3. října 2002 o hygienických pravidlech pro vedlejší produkty živočišného původu, které nejsou určeny pro lidskou spotřebu (4), je povolen dovoz nezpracovaného peří a nezpracovaných částí peří s původem ze Severní Koreje. Vzhledem k současné nákazové situaci v Severní Koreji je třeba tento dovoz pozastavit.

| (4) | V reakci na ohniska influenzy ptáků v několika asijských zemích bylo přijato rozhodnutí Komise 2004/122/ES ze dne 6. února 2004 o některých ochranných opatřeních proti influenze ptáků v některých asijských zemích (5). Článek 4 uvedeného rozhodnutí stanoví, že členské státy mají pozastavit dovoz nezpracovaného peří a nezpracovaných částí peří a živých ptáků kromě drůbeže ze třetích zemí ve smyslu rozhodnutí 2000/666/ES. V zájmu ochrany zdraví zvířat a veřejného zdraví by měla být Severní Korea doplněna ke třetím zemím uvedeným v článku 4 rozhodnutí 2004/122/ES. |
| --- | --- |

(4)

V reakci na ohniska influenzy ptáků v několika asijských zemích bylo přijato rozhodnutí Komise 2004/122/ES ze dne 6. února 2004 o některých ochranných opatřeních proti influenze ptáků v některých asijských zemích (5). Článek 4 uvedeného rozhodnutí stanoví, že členské státy mají pozastavit dovoz nezpracovaného peří a nezpracovaných částí peří a živých ptáků kromě drůbeže ze třetích zemí ve smyslu rozhodnutí 2000/666/ES. V zájmu ochrany zdraví zvířat a veřejného zdraví by měla být Severní Korea doplněna ke třetím zemím uvedeným v článku 4 rozhodnutí 2004/122/ES.

| (5) | Rozhodnutí 2004/122/ES by mělo být odpovídajícím způsobem pozměněno. |
| --- | --- |

(5)

Rozhodnutí 2004/122/ES by mělo být odpovídajícím způsobem pozměněno.

| (6) | Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat, |
| --- | --- |

(6)

Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Čl. 4 odst. 1 rozhodnutí 2004/122/ES se nahrazuje tímto:

„1.   Členské státy pozastaví dovoz z Kambodže, Číny včetně Hongkongu, Indonésie, Laosu, Malajsie, Severní Koreje, Pákistánu, Thajska a Vietnamu:

| — | nezpracovaného peří a nezpracovaných částí peří a |
| --- | --- |

—

nezpracovaného peří a nezpracovaných částí peří a

| — | ‚jiných živých ptáků než drůbeže‘ ve smyslu rozhodnutí 2000/666/ES včetně ptáků doprovázených jejich majiteli (ptáků v zájmovém chovu).“ |
| --- | --- |

—

‚jiných živých ptáků než drůbeže‘ ve smyslu rozhodnutí 2000/666/ES včetně ptáků doprovázených jejich majiteli (ptáků v zájmovém chovu).“

Článek 2

Členské státy změní opatření, která uplatňují na dovoz, aby byla v souladu s tímto rozhodnutím, a tato opatření neprodleně vhodným způsobem zveřejní. Neprodleně o nich uvědomí Komisi.

Článek 3

Toto rozhodnutí je určeno členským státům.

V Bruselu dne 18. května 2005.

Za Komisi

Markos KYPRIANOU

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 268, 24.9.1991, s. 56. Směrnice naposledy pozměněná aktem o přistoupení z roku 2003.

1

(2)  Úř. věst. L 24, 30.1.1998, s. 9. Směrnice naposledy pozměněná nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 882/2004 (Úř. věst. L 165, 30.4.2004, s. 1).

2

(3)  Úř. věst. L 278, 31.10.2000, s. 26. Rozhodnutí naposledy pozměněné rozhodnutím 2002/279/ES (Úř. věst. L 99, 16.4.2002, s. 17).

3

(4)  Úř. věst. L 273, 10.10.2002, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Komise (ES) č. 416/2005 (Úř. věst. L 66, 12.3.2005, s. 10).

4

(5)  Úř. věst. L 36, 7.2.2004, s. 59. Rozhodnutí naposledy pozměněné rozhodnutím 2005/194/ES (Úř. věst. L 63, 10.3.2005, s. 25).

5

---