# Az Európai Unió L 88/2005

| | ISSN 1725-5090 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 88 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 48. évfolyam2005. április 7. |

ISSN 1725-5090

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 88

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

48. évfolyam2005. április 7.

---

| Tartalom | | I   Kötelezően közzéteendő jogi aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | A Bizottság 533/2005/EK rendelete (2005. április 6.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 1 |
| | * | A Bizottság 534/2005/EK rendelete (2005. április 5.) egyes romlandó áruk vámértékének meghatározása céljából az egységértékek megállapításáról | 3 |
| | * | A Bizottság 535/2005/EK rendelete (2005. április 6.) a piaci mechanizmusokra tekintettel a borpiac közös szervezéséről szóló 1493/1999/EK tanácsi rendelet végrehajtása részletes szabályainak megállapításáról szóló 1623/2000/EK rendelet olasz nyelvű változatának helyesbítéséről | 9 |

Tartalom

I   Kötelezően közzéteendő jogi aktusok

Oldal

A Bizottság 533/2005/EK rendelete (2005. április 6.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

1

*

A Bizottság 534/2005/EK rendelete (2005. április 5.) egyes romlandó áruk vámértékének meghatározása céljából az egységértékek megállapításáról

3

*

A Bizottság 535/2005/EK rendelete (2005. április 6.) a piaci mechanizmusokra tekintettel a borpiac közös szervezéséről szóló 1493/1999/EK tanácsi rendelet végrehajtása részletes szabályainak megállapításáról szóló 1623/2000/EK rendelet olasz nyelvű változatának helyesbítéséről

9

| | | II   Jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező |
| --- | --- | --- |
| | | Bizottság |
| | * | A Bizottság határozata (2005. március 18.) a tej és tejtermékek statisztikai felméréséről szóló 96/16/EK tanácsi irányelv végrehajtására vonatkozó rendelkezések megállapításáról szóló 97/80/EK határozat módosításáról
  (az értesítés a C(2005) 754. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 10 |
| | * | A Bizottság határozata (2005. április 5.) a Fehéroroszországból, a Koreai Köztársaságból és Tajvanból származó nagy szakítószilárdságú, végtelen szálból készült poliészterfonal behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás megszüntetéséről | 21 |

II   Jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

Bizottság

*

A Bizottság határozata (2005. március 18.) a tej és tejtermékek statisztikai felméréséről szóló 96/16/EK tanácsi irányelv végrehajtására vonatkozó rendelkezések megállapításáról szóló 97/80/EK határozat módosításáról
  (az értesítés a C(2005) 754. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2005) 754. számú dokumentummal történt)

1

10

*

A Bizottság határozata (2005. április 5.) a Fehéroroszországból, a Koreai Köztársaságból és Tajvanból származó nagy szakítószilárdságú, végtelen szálból készült poliészterfonal behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás megszüntetéséről

21

| | | Helyesbítések |
| --- | --- | --- |
| | * | Helyesbítés a Cseh Köztársaság, Észtország, Ciprus, Lettország, Litvánia, Magyarország, Málta, Lengyelország, Szlovénia és Szlovákia Európai Unióhoz való csatlakozása következtében a 2037/93/EGK rendelet kiigazításáról szóló, 2004. december 17-ei 2168/2004/EK bizottsági rendelethez (HL L 371., 2004.12.18.) | 38 |

Helyesbítések

*

Helyesbítés a Cseh Köztársaság, Észtország, Ciprus, Lettország, Litvánia, Magyarország, Málta, Lengyelország, Szlovénia és Szlovákia Európai Unióhoz való csatlakozása következtében a 2037/93/EGK rendelet kiigazításáról szóló, 2004. december 17-ei 2168/2004/EK bizottsági rendelethez (HL L 371., 2004.12.18.)

38

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

I Kötelezően közzéteendő jogi aktusok

| 7.4.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 88/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 88/1

---

A BIZOTTSÁG 533/2005/EK RENDELETE

(2005. április 6.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a gyümölcs és zöldség behozatalára vonatkozó intézkedések alkalmazása részletes szabályainak megállapításáról szóló, 1994. december 21-i 3223/94/EK (1) bizottsági rendeletre és különösen annak 4. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően a 3223/94/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azon szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket. |
| --- | --- |

(1)

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően a 3223/94/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azon szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

| (2) | A fenti szempontokat figyelembe véve, a behozatali átalányértékeket az e rendelet mellékletében szereplő szinteken kell meghatározni, |
| --- | --- |

(2)

A fenti szempontokat figyelembe véve, a behozatali átalányértékeket az e rendelet mellékletében szereplő szinteken kell meghatározni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 3223/94/EK rendelet 4. cikkében említett behozatali átalányértékeket a mellékletben található táblázat határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet 2005. április 7-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. április 6-án.

a Bizottság részéről

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 337., 1994.12.24., 66. o. A legutóbb az 1947/2002/EK rendelettel (HL L 299., 2002.11.1., 17. o.) módosított rendelet.

1

---

MELLÉKLET

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról szóló, 2005. április 6-i bizottsági rendelethez

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | 052 | 103,2 |
| 204 | 57,5 |
| 212 | 111,3 |
| 624 | 166,8 |
| 999 | 109,7 |
| 0707 00 05 | 052 | 149,8 |
| 068 | 95,9 |
| 096 | 39,9 |
| 204 | 47,5 |
| 220 | 155,5 |
| 999 | 97,7 |
| 0709 10 00 | 220 | 74,5 |
| 999 | 74,5 |
| 0709 90 70 | 052 | 102,6 |
| 204 | 50,6 |
| 999 | 76,6 |
| 0805 10 20 | 052 | 52,5 |
| 204 | 49,7 |
| 212 | 47,1 |
| 220 | 34,0 |
| 400 | 60,3 |
| 624 | 59,3 |
| 999 | 50,5 |
| 0805 50 10 | 052 | 59,1 |
| 400 | 67,7 |
| 624 | 63,3 |
| 999 | 63,4 |
| 0808 10 80 | 388 | 78,9 |
| 400 | 115,0 |
| 404 | 86,1 |
| 508 | 68,7 |
| 512 | 75,3 |
| 524 | 73,3 |
| 528 | 68,7 |
| 720 | 72,6 |
| 804 | 118,8 |
| 999 | 84,2 |
| 0808 20 50 | 388 | 71,9 |
| 512 | 58,6 |
| 528 | 56,6 |
| 720 | 39,8 |
| 999 | 56,7 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

052

103,2

204

57,5

212

111,3

624

166,8

999

109,7

0707 00 05

052

149,8

068

95,9

096

39,9

204

47,5

220

155,5

999

97,7

0709 10 00

220

74,5

999

74,5

0709 90 70

052

102,6

204

50,6

999

76,6

0805 10 20

052

52,5

204

49,7

212

47,1

220

34,0

400

60,3

624

59,3

999

50,5

0805 50 10

052

59,1

400

67,7

624

63,3

999

63,4

0808 10 80

388

78,9

400

115,0

404

86,1

508

68,7

512

75,3

524

73,3

528

68,7

720

72,6

804

118,8

999

84,2

0808 20 50

388

71,9

512

58,6

528

56,6

720

39,8

999

56,7

---

(1)  Az országok nómenklatúráját a 2081/2003/EK bizottsági rendelet határozza meg (HL L 313., 2003.11.28., 11. o.). A „999” jelentése „egyéb származás”.

---

| 7.4.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 88/3 |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 88/3

---

A BIZOTTSÁG 534/2005/EK RENDELETE

(2005. április 5.)

egyes romlandó áruk vámértékének meghatározása céljából az egységértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló 2913/92/EGK tanácsi rendeletre (1),

tekintettel a 2913/92/EGK rendelet végrehajtására vonatkozó rendelkezések megállapításáról szóló, 2454/93/EGK bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 173. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 2454/93/EGK rendelet 173–177. cikke úgy rendelkezik, hogy a rendelet 26. mellékletében említett termékek vámértékének meghatározása céljából a Bizottságnak minden felsorolt vámtarifaszámhoz egységértéket kell megállapítania. |
| --- | --- |

(1)

A 2454/93/EGK rendelet 173–177. cikke úgy rendelkezik, hogy a rendelet 26. mellékletében említett termékek vámértékének meghatározása céljából a Bizottságnak minden felsorolt vámtarifaszámhoz egységértéket kell megállapítania.

| (2) | A fent említett cikkekben előírt szabályoknak és feltételeknek a 2454/1993/EGK rendelet 173. cikkének (2) bekezdése szerint a Bizottsággal közölt tényezőkre való alkalmazásának eredményeként a szóban forgó termékekre vonatkozóan az e rendelet mellékletében megadott egységértékeket kell megállapítani, |
| --- | --- |

(2)

A fent említett cikkekben előírt szabályoknak és feltételeknek a 2454/1993/EGK rendelet 173. cikkének (2) bekezdése szerint a Bizottsággal közölt tényezőkre való alkalmazásának eredményeként a szóban forgó termékekre vonatkozóan az e rendelet mellékletében megadott egységértékeket kell megállapítani,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 2454/93/EGK rendelet 173. cikkének (1) bekezdésében előírt egységértékek az e rendelet mellékletében foglaltak szerint kerülnek megállapításra.

2. cikk

Ez a rendelet 2005. április 8-án lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. április 5-én.

a Bizottság részéről

Günter VERHEUGEN

alelnök

---

(1)  HL L 302., 1992.10.19., 1. o. A legutóbb a 2700/2000/EK rendelettel (HL L 311., 2000.12.12., 17. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 253., 1993.10.11., 1. o. A legutóbb a 2286/2003/EK bizottsági rendelettel (HL L 343., 2003.12.31., 1. o.) módosított rendelet.

2

---

MELLÉKLET

| Jelölés | Leírás | Egységérték összege 100 kg-onként |
| --- | --- | --- |
| Faj, fajta, KN-kód | EUR
  LTL
  SEK | CYP
  LVL
  GBP | CZK
  MTL | DKK
  PLN | EEK
  SIT | HUF
  SKK |
| 1.10 | Újburgonya
  0701 90 50 | 30,74 | 17,95 | 923,18 | 229,03 | 480,99 | 7 600,71 |
| 106,14 | 21,40 | 13,23 | 125,66 | 7 368,62 | 1 191,21 |
| 281,86 | 21,11 | | | | |
| 1.30 | Hagyma (kivéve dughagyma)
  0703 10 19 | 33,59 | 19,62 | 1 008,71 | 250,24 | 525,55 | 8 304,83 |
| 115,98 | 23,38 | 14,46 | 137,30 | 8 051,24 | 1 301,57 |
| 307,97 | 23,06 | | | | |
| 1.40 | Fokhagyma
  0703 20 00 | 138,34 | 80,79 | 4 154,49 | 1 030,66 | 2 164,55 | 34 204,57 |
| 477,66 | 96,28 | 59,54 | 565,48 | 33 160,10 | 5 360,68 |
| 1 268,40 | 94,99 | | | | |
| 1.50 | Póréhagyma
  ex 0703 90 00 | 59,67 | 34,85 | 1 791,98 | 444,56 | 933,65 | 14 753,68 |
| 206,03 | 41,53 | 25,68 | 243,91 | 14 303,16 | 2 312,26 |
| 547,11 | 40,97 | | | | |
| 1.60 | Karfiol
  0704 10 00 | — | — | — | — | — | — |
| 1.80 | Fejes káposzta és vörös káposzta
  0704 90 10 | 60,89 | 35,56 | 1 828,59 | 453,64 | 952,72 | 15 055,05 |
| 210,24 | 42,38 | 26,21 | 248,89 | 14 595,33 | 2 359,49 |
| 558,28 | 41,81 | | | | |
| 1.90 | Bimbós brokkoli vagy spárgakel (Brassica oleracea var. italica)
  ex 0704 90 90 | — | — | — | — | — | — |
| — | — | — | — | — | — |
| — | — | — | — | — | — |
| 1.100 | Kínai káposzta
  ex 0704 90 90 | 104,01 | 60,74 | 3 123,52 | 774,90 | 1 627,40 | 25 716,47 |
| 359,13 | 72,39 | 44,77 | 425,15 | 24 931,20 | 4 030,39 |
| 953,64 | 71,42 | | | | |
| 1.110 | Fejes saláta
  0705 11 00 | — | — | — | — | — | — |
| 1.130 | Répa
  ex 0706 10 00 | 37,34 | 21,81 | 1 121,36 | 278,19 | 584,24 | 9 232,32 |
| 128,93 | 25,99 | 16,07 | 152,63 | 8 950,40 | 1 446,93 |
| 342,36 | 25,64 | | | | |
| 1.140 | Retek
  ex 0706 90 90 | 71,65 | 41,84 | 2 151,72 | 533,81 | 1 121,08 | 17 715,46 |
| 247,39 | 49,87 | 30,84 | 292,88 | 17 174,51 | 2 776,44 |
| 656,94 | 49,20 | | | | |
| 1.160 | Borsó (Pisum sativum)
  0708 10 00 | 367,79 | 214,79 | 11 045,09 | 2 740,11 | 5 754,66 | 90 935,98 |
| 1 269,90 | 255,98 | 158,30 | 1 503,38 | 88 159,17 | 14 251,85 |
| 3 372,15 | 252,54 | | | | |
| 1.170 | Bab: | | | | | | |
| 1.170.1 | — | Bab (Vigna spp., Phaseolus spp.)
  ex 0708 20 00 |

Jelölés

Leírás

Egységérték összege 100 kg-onként

Faj, fajta, KN-kód

EUR

LTL

SEK

CYP

LVL

GBP

CZK

MTL

DKK

PLN

EEK

SIT

HUF

SKK

1.10

Újburgonya

0701 90 50

30,74

17,95

923,18

229,03

480,99

7 600,71

106,14

21,40

13,23

125,66

7 368,62

1 191,21

281,86

21,11

1.30

Hagyma (kivéve dughagyma)

0703 10 19

33,59

19,62

1 008,71

250,24

525,55

8 304,83

115,98

23,38

14,46

137,30

8 051,24

1 301,57

307,97

23,06

1.40

Fokhagyma

0703 20 00

138,34

80,79

4 154,49

1 030,66

2 164,55

34 204,57

477,66

96,28

59,54

565,48

33 160,10

5 360,68

1 268,40

94,99

1.50

Póréhagyma

ex 0703 90 00

59,67

34,85

1 791,98

444,56

933,65

14 753,68

206,03

41,53

25,68

243,91

14 303,16

2 312,26

547,11

40,97

1.60

Karfiol

0704 10 00

—

—

—

—

—

—

1.80

Fejes káposzta és vörös káposzta

0704 90 10

60,89

35,56

1 828,59

453,64

952,72

15 055,05

210,24

42,38

26,21

248,89

14 595,33

2 359,49

558,28

41,81

1.90

Bimbós brokkoli vagy spárgakel (Brassica oleracea var. italica)

ex 0704 90 90

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

1.100

Kínai káposzta

ex 0704 90 90

104,01

60,74

3 123,52

774,90

1 627,40

25 716,47

359,13

72,39

44,77

425,15

24 931,20

4 030,39

953,64

71,42

1.110

Fejes saláta

0705 11 00

—

—

—

—

—

—

1.130

Répa

ex 0706 10 00

37,34

21,81

1 121,36

278,19

584,24

9 232,32

128,93

25,99

16,07

152,63

8 950,40

1 446,93

342,36

25,64

1.140

Retek

ex 0706 90 90

71,65

41,84

2 151,72

533,81

1 121,08

17 715,46

247,39

49,87

30,84

292,88

17 174,51

2 776,44

656,94

49,20

1.160

Borsó (Pisum sativum)

0708 10 00

367,79

214,79

11 045,09

2 740,11

5 754,66

90 935,98

1 269,90

255,98

158,30

1 503,38

88 159,17

14 251,85

3 372,15

252,54

1.170

Bab:

1.170.1

—

Bab (Vigna spp., Phaseolus spp.)

ex 0708 20 00

191,68

111,94

5 756,39

1 428,07

2 999,17

47 393,28

661,84

133,41

82,50

783,52

45 946,08

7 427,66

1 757,47

131,62

1.170.2

| — | Bab (Phaseolus spp., vulgaris var. Compressus Savi)
  ex 0708 20 00 |
| --- | --- |

—

Bab (Phaseolus spp., vulgaris var. Compressus Savi)

ex 0708 20 00

255,23

149,05

7 664,81

1 901,51

3 993,48

63 105,62

881,26

177,64

109,85

1 043,28

61 178,63

9 890,16

2 340,13

175,25

1.180

Széles hüvelyű bab

ex 0708 90 00

—

—

—

—

—

—

1.190

Articsóka

0709 10 00

—

—

—

—

—

—

1.200

Spárga:

1.200.1

| — | zöld
  ex 0709 20 00 |
| --- | --- |

—

zöld

ex 0709 20 00

266,99

155,92

8 018,02

1 989,14

4 177,51

66 013,65

921,87

185,83

114,91

1 091,35

63 997,86

10 345,92

2 447,96

183,33

1.200.2

| — | egyéb
  ex 0709 20 00 |
| --- | --- |

—

egyéb

ex 0709 20 00

552,61

322,72

16 595,37

4 117,04

8 646,43

136 632,30

1 908,04

384,62

237,84

2 258,84

132 460,11

21 413,56

5 066,70

379,45

1.210

Padlizsán (tojásgyümölcs)

0709 30 00

164,01

95,78

4 925,29

1 221,88

2 566,15

40 550,68

566,28

114,15

70,59

670,39

39 312,43

6 355,26

1 503,73

112,62

1.220

Zeller, a gumós zeller kivételével (Apium graveolens var. dulce)

ex 0709 40 00

117,15

68,41

3 518,09

872,78

1 832,98

28 965,02

404,49

81,54

50,42

478,86

28 080,54

4 539,51

1 074,10

80,44

1.230

Rókagomba

0709 59 10

926,44

541,04

27 821,92

6 902,16

14 495,64

229 062,29

3 198,81

644,80

398,74

3 786,92

222 067,67

35 899,55

8 494,25

636,14

1.240

Édes paprika

0709 60 10

178,38

104,17

5 356,95

1 328,97

2 791,05

44 104,65

615,91

124,15

76,78

729,15

42 757,88

6 912,26

1 635,52

122,49

1.250

Édeskömény

0709 90 50

—

—

—

—

—

—

1.270

Édes burgonya, egészben, frissen (emberi fogyasztásra)

0714 20 10

116,78

68,20

3 507,04

870,04

1 827,22

28 873,98

403,22

81,28

50,26

477,35

27 992,29

4 525,24

1 070,73

80,19

2.10

Gesztenye (Castanea spp.) frissen

ex 0802 40 00

—

—

—

—

—

—

2.30

Ananász frissen

ex 0804 30 00

94,92

55,43

2 850,51

707,16

1 485,16

23 468,67

327,74

66,06

40,85

387,99

22 752,04

3 678,10

870,28

65,18

2.40

Avokádó frissen

ex 0804 40 00

142,78

83,38

4 287,89

1 063,76

2 234,06

35 302,90

493,00

99,38

61,45

583,64

34 224,89

5 532,81

1 309,13

98,04

2.50

Guajava és mangó frissen

ex 0804 50

—

—

—

—

—

—

2.60

Édes narancs frissen:

2.60.1

| — | Vörös és félvörös
  0805 10 10 |
| --- | --- |

—

Vörös és félvörös

0805 10 10

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

2.60.2

| — | Navels, Navelines, Navelates, Salustianas, Vernas, Valencia lates, Maltese, Shamoutis, Ovalis, Trovita és Hamlins
  0805 10 30 |
| --- | --- |

—

Navels, Navelines, Navelates, Salustianas, Vernas, Valencia lates, Maltese, Shamoutis, Ovalis, Trovita és Hamlins

0805 10 30

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

2.60.3

| — | Egyéb
  0805 10 50 |
| --- | --- |

—

Egyéb

0805 10 50

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

2.70

Mandarin (ideértve a tangerine és a satsuma fajtát is) frissen; klementin, wilking és hasonló citrushibridek frissen:

2.70.1

| — | Klementin
  ex 0805 20 10 |
| --- | --- |

—

Klementin

ex 0805 20 10

106,21

62,03

3 189,59

791,29

1 661,83

26 260,42

366,72

73,92

45,71

434,14

25 458,54

4 115,64

973,81

72,93

2.70.2

| — | Monreale és satsuma
  ex 0805 20 30 |
| --- | --- |

—

Monreale és satsuma

ex 0805 20 30

105,90

61,85

3 180,41

789,01

1 657,04

26 184,81

365,67

73,71

45,58

432,89

25 385,24

4 103,79

971,00

72,72

2.70.3

| — | Mandarin és wilking
  ex 0805 20 50 |
| --- | --- |

—

Mandarin és wilking

ex 0805 20 50

66,63

38,91

2 001,08

496,43

1 042,59

16 475,18

230,07

46,38

28,68

272,37

15 972,10

2 582,06

610,94

45,75

2.70.4

| — | Tangerine és más
  ex 0805 20 70
  ex 0805 20 90 |
| --- | --- |

—

Tangerine és más

ex 0805 20 70

ex 0805 20 90

74,24

43,36

2 229,56

553,12

1 161,64

18 356,36

256,34

51,67

31,95

303,47

17 795,83

2 876,88

680,70

50,98

2.85

Lime (Citrus aurantifolia) frissen

0805 50 90

58,11

33,94

1 745,14

432,94

909,25

14 368,04

200,65

40,45

25,01

237,54

13 929,30

2 251,82

532,81

39,90

2.90

Grépfrút frissen:

2.90.1

| — | fehér
  ex 0805 40 00 |
| --- | --- |

—

fehér

ex 0805 40 00

71,09

41,52

2 135,01

529,66

1 112,37

17 577,84

245,47

49,48

30,60

290,60

17 041,09

2 754,87

651,83

48,82

2.90.2

| — | rózsaszín
  ex 0805 40 00 |
| --- | --- |

—

rózsaszín

ex 0805 40 00

87,96

51,37

2 641,45

655,30

1 376,23

21 747,47

303,70

61,22

37,86

359,53

21 083,39

3 408,35

806,46

60,40

2.100

Csemegeszőlő

0806 10 10

139,35

81,38

4 184,97

1 038,22

2 180,43

34 455,52

481,16

96,99

59,98

569,63

33 403,39

5 400,01

1 277,70

95,69

2.110

Görögdinnye

0807 11 00

34,38

20,08

1 032,47

256,14

537,93

8 500,45

118,71

23,93

14,80

140,53

8 240,89

1 332,23

315,22

23,61

2.120

Dinnye a görögdinnye kivételével:

2.120.1

| — | Amarillo, cuper, honey dew (beleértve a cantalene fajtát), onteniente, piel de sapo (beleértve a verde liso fajtát), rochet, tendral, euturo
  ex 0807 19 00 |
| --- | --- |

—

Amarillo, cuper, honey dew (beleértve a cantalene fajtát), onteniente, piel de sapo (beleértve a verde liso fajtát), rochet, tendral, euturo

ex 0807 19 00

57,63

33,66

1 730,68

429,35

901,71

14 248,99

198,98

40,11

24,80

235,57

13 813,89

2 233,16

528,39

39,57

2.120.2

| — | Más
  ex 0807 19 00 |
| --- | --- |

—

Más

ex 0807 19 00

106,01

61,91

3 183,72

789,83

1 658,76

26 212,04

366,05

73,79

45,63

433,34

25 411,63

4 108,05

972,01

72,79

2.140

Körte

2.140.1

| — | Körte – Birs (Pyrus pyrifolia)
  ex 0808 20 50 |
| --- | --- |

—

Körte – Birs (Pyrus pyrifolia)

ex 0808 20 50

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

2.140.2

| — | Más
  ex 0808 20 50 |
| --- | --- |

—

Más

ex 0808 20 50

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

2.150

Kajszibarack

0809 10 00

705,36

411,93

21 182,67

5 255,07

11 036,49

174 400,26

2 435,47

490,93

303,59

2 883,23

169 074,79

27 332,70

6 467,23

484,34

2.160

Cseresznye

0809 20 95

0809 20 05

610,83

356,72

18 343,84

4 550,81

9 557,41

151 027,72

2 109,07

425,14

262,90

2 496,83

146 415,95

23 669,66

5 600,52

419,43

2.170

Őszibarack

0809 30 90

147,21

85,97

4 420,95

1 096,76

2 303,38

36 398,36

508,30

102,46

63,36

601,75

35 286,91

5 704,50

1 349,75

101,08

2.180

Nektarin

ex 0809 30 10

118,41

69,15

3 555,96

882,17

1 852,71

29 276,75

408,84

82,41

50,96

484,01

28 382,76

4 588,37

1 085,66

81,31

2.190

Szilva

0809 40 05

90,22

52,69

2 709,25

672,12

1 411,56

22 305,71

311,50

62,79

38,83

368,76

21 624,58

3 495,84

827,16

61,95

2.200

Földieper

0810 10 00

179,72

104,96

5 397,24

1 338,97

2 812,04

44 436,34

620,55

125,09

77,35

734,63

43 079,44

6 964,24

1 647,82

123,41

2.205

Málna

0810 20 10

304,95

178,09

9 157,95

2 271,94

4 771,43

75 398,89

1 052,93

212,25

131,25

1 246,51

73 096,51

11 816,81

2 796,00

209,39

2.210

A Vaccinium myrtillus faj gyümölcse

0810 40 30

1 455,44

849,98

43 708,32

10 843,32

22 772,69

359 857,54

5 025,34

1 012,99

626,42

5 949,26

348 868,97

56 398,30

13 344,49

999,38

2.220

Kivi (Actinidia chinensis Planch.)

0810 50 00

64,65

37,76

1 941,50

481,66

1 011,55

15 984,71

223,22

45,00

27,83

264,26

15 496,61

2 505,19

592,76

44,39

2.230

Gránátalma

ex 0810 90 95

314,59

183,72

9 447,45

2 343,76

4 922,26

77 782,38

1 086,22

218,95

135,40

1 285,92

75 407,22

12 190,36

2 884,38

216,01

2.240

Khaki (beleértve a Sharon gyümölcsöt)

ex 0810 90 95

143,42

83,76

4 306,99

1 068,49

2 244,00

35 460,10

495,19

99,82

61,73

586,24

34 377,29

5 557,45

1 314,96

98,48

2.250

Licsi

ex 0810 90

—

—

—

—

—

—

---

| 7.4.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 88/9 |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 88/9

---

A BIZOTTSÁG 535/2005/EK RENDELETE

(2005. április 6.)

a piaci mechanizmusokra tekintettel a borpiac közös szervezéséről szóló 1493/1999/EK tanácsi rendelet végrehajtása részletes szabályainak megállapításáról szóló 1623/2000/EK rendelet olasz nyelvű változatának helyesbítéséről

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a borpiac közös szervezéséről szóló, 1999. május 17-i 1493/1999/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 26. cikkére,

mivel:

| (1) | Az 1623/2000/EK bizottsági rendelet (2) 34. cikke (3) bekezdése második albekezdésének olasz nyelvű változatában egy – az 1774/2004/EK rendelettel bevezetett módosításból eredő – hiba szerepel. Ezért ezt a hibát helyesbíteni kell. |
| --- | --- |

(1)

Az 1623/2000/EK bizottsági rendelet (2) 34. cikke (3) bekezdése második albekezdésének olasz nyelvű változatában egy – az 1774/2004/EK rendelettel bevezetett módosításból eredő – hiba szerepel. Ezért ezt a hibát helyesbíteni kell.

| (2) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Borpiaci Irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(2)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Borpiaci Irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Csak az olasz nyelvű változatot érinti.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. április 6-án.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 179., 1999.7.14., 1. o.. A legutóbb az 1795/2003/EK bizottsági rendelettel (HL L 262., 2003.10.14., 13. o.).

1

(2)  HL L 194., 2000.7.31., 45. o.. A legutóbb az 1774/2004/EK rendelettel (HL L 316., 2004.10.15., 61. o.).

2

---

II Jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

Bizottság

| 7.4.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 88/10 |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 88/10

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2005. március 18.)

a tej és tejtermékek statisztikai felméréséről szóló 96/16/EK tanácsi irányelv végrehajtására vonatkozó rendelkezések megállapításáról szóló 97/80/EK határozat módosításáról

(az értesítés a C(2005) 754. számú dokumentummal történt)

(EGT vonatkozású szöveg)

(2005/288/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a tej és tejtermékek statisztikai felméréséről szóló, 1996. március 19-i 96/16/EK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 5. cikke (2) bekezdésére, illetve 6. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 96/16/EK irányelv 5. cikkének (2) bekezdése előírja, hogy a tagállamok évente a Bizottság által létrehozott szabványkérdőíveknek megfelelő formában módszertani tájékoztatásokat juttassanak el a Bizottsághoz. |
| --- | --- |

(1)

A 96/16/EK irányelv 5. cikkének (2) bekezdése előírja, hogy a tagállamok évente a Bizottság által létrehozott szabványkérdőíveknek megfelelő formában módszertani tájékoztatásokat juttassanak el a Bizottsághoz.

| (2) | A statisztikai célú területi egységek nómenklatúrájának (NUTS) létrehozásáról szóló, 2003. május 26-i 1059/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) létrehozza a területi egységekre lebontott közösségi statisztikák jogi keretét; ezért regionális alapon a gazdaságok által termelt tehéntejmennyiségekre vonatkozó adatok átadására az új nómenklatúrát (NUTS) kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(2)

A statisztikai célú területi egységek nómenklatúrájának (NUTS) létrehozásáról szóló, 2003. május 26-i 1059/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) létrehozza a területi egységekre lebontott közösségi statisztikák jogi keretét; ezért regionális alapon a gazdaságok által termelt tehéntejmennyiségekre vonatkozó adatok átadására az új nómenklatúrát (NUTS) kell alkalmazni.

| (3) | Tekintettel a tej fehérjetartalmának növekvő gazdasági fontosságára, egyre nagyobb szükség van arra, hogy statisztikai információval rendelkezzünk a főbb termékek fehérjetartalmára vonatkozóan. |
| --- | --- |

(3)

Tekintettel a tej fehérjetartalmának növekvő gazdasági fontosságára, egyre nagyobb szükség van arra, hogy statisztikai információval rendelkezzünk a főbb termékek fehérjetartalmára vonatkozóan.

| (4) | Módosítani kell és ki kell egészíteni a tej és tejtermékek statisztikai felméréséről szóló 96/16/EK irányelv végrehajtására vonatkozó rendelkezések megállapításáról szóló, 1996. december 18-i 97/80/EK bizottsági határozat (3) rendelkezéseit. |
| --- | --- |

(4)

Módosítani kell és ki kell egészíteni a tej és tejtermékek statisztikai felméréséről szóló 96/16/EK irányelv végrehajtására vonatkozó rendelkezések megállapításáról szóló, 1996. december 18-i 97/80/EK bizottsági határozat (3) rendelkezéseit.

| (5) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Agrárstatisztikai Állandó Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(5)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Agrárstatisztikai Állandó Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 97/80/EK határozat a következőképpen módosul:

| 1. | A II. melléklet az e határozat I. mellékletében szereplő H. és I. táblázattal kerül kiegészítésre. |
| --- | --- |

1.

A II. melléklet az e határozat I. mellékletében szereplő H. és I. táblázattal kerül kiegészítésre.

| 2. | A III. melléklet helyébe e határozat II. melléklete lép. |
| --- | --- |

2.

A III. melléklet helyébe e határozat II. melléklete lép.

2. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2005. március 18-án.

a Bizottság részéről

Joaquín ALMUNIA

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 78., 1996.3.28., 27. o. A legutóbb a 2003/107/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (HL L 7., 2004.1.13., 40. o.) módosított irányelv.

1

(2)  HL L 154., 2003.6.21., 1. o.

2

(3)  HL L 24., 1997.1.25., 26. o. A legutóbb a 98/582/EK tanácsi határozattal (HL L 281., 1998.10.17., 36. o.) módosított határozat.

3

---

I. MELLÉKLET

A 97/80/EK határozat II. Melléklete a következő H és I táblázatokkal kerül kiegészítésre:

„H. TÁBLÁZAT

Tejüzemek tevékenységei

A legfőbb tejtermékek tehéntej-fehérjetartalma

Ország: ... Év: ...

| Kód | Termékek | Mennyiség (1)

  (1 000 t) | Proteintartalom (t) |
| --- | --- | --- | --- |
| | | 1 | 2 |
| 1 | Friss termékek | | |
| 11 | Emberi fogyasztásra szánt tej | | |
| 112 | Teljes tej | | |
| 113 | Félzsíros tej | | |
| 114 | Fölözött tej | | |
| 12 | Író | | |
| 13 | Tejszín | | |
| 2 | Előállított termék | | |
| 21 | Sűrített tej | | |
| 221 | Nagy zsírtartalmú tejpor | | |
| 222 | Teljes tejpor | | |
| 223 | Részben fölözött tejből készült tejpor | | |
| 224 | Sovány tejpor | | |
| 225 | Írópor | | |
| 23 | Vaj és magas zsírtartalmú vajkészítmények | | |
| 2411 | Sajt tehéntejből | | |
| 25 | Ömlesztett sajt | | |
| 26 | Kazein és kazeniát | | |
| 27 | Savó | | |

Kód

Termékek

Mennyiség (1)

(1 000 t)

Proteintartalom (t)

1

2

1

Friss termékek

11

Emberi fogyasztásra szánt tej

112

Teljes tej

113

Félzsíros tej

114

Fölözött tej

12

Író

13

Tejszín

2

Előállított termék

21

Sűrített tej

221

Nagy zsírtartalmú tejpor

222

Teljes tejpor

223

Részben fölözött tejből készült tejpor

224

Sovány tejpor

225

Írópor

23

Vaj és magas zsírtartalmú vajkészítmények

2411

Sajt tehéntejből

25

Ömlesztett sajt

26

Kazein és kazeniát

27

Savó

I. TÁBLÁZAT

A tehéntej-termelési regionális adatok

Ország: ... Év: ...

| Régió | NUTS 2 KÓD | Éves tehéntejtermelés
  (1 000 t) (2) |
| --- | --- | --- |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| Országok összesen | | ” |

Régió

NUTS 2 KÓD

Éves tehéntejtermelés

(1 000 t) (2)

Országok összesen

”

---

(1)  1. oszlop: a kérdéses időszak (év) során megtermelt mennyiségek ezer tonnában. Meghatározás: lásd a 97/80/EK határozat II. melléklete B. táblázatának 1. oszlopát.

1

(2)  A közvetlenül szopott tej kivételével vonatkozik minden, fejésből származó (ideértve a kolosztrumot is), takarmányként (vödörben vagy egyéb módon) felhasznált tehéntejre.

2

---

II. MELLÉKLET

A 97/80/EK határozat III. mellékletének helyébe a következő melléklet lép:

„III. MELLÉKLET

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

---

| 7.4.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 88/21 |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 88/21

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2005. április 5.)

a Fehéroroszországból, a Koreai Köztársaságból és Tajvanból származó nagy szakítószilárdságú, végtelen szálból készült poliészterfonal behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás megszüntetéséről

(2005/289/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó Szerződésre,

tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendeletre (1) („az alaprendelet”), és különösen annak 9. cikkére,

miután tanácskozott a Tanácsadó Bizottsággal,

mivel:

A.   ELJÁRÁS

1.   Általános

| (1) | 2004. január 28-án a Bizottság bejelentette, az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (2) közzétett értesítés („eljárás megindításáról szóló értesítés”) révén, hogy dömpingellenes eljárást indít a Fehéroroszországból, a Koreai Köztársaságból („Korea”) és Tajvanból származó, nagy szakítószilárdságú, végtelen szálból készült poliészterfonalnak a Közösségbe történő behozatalával kapcsolatban. |
| --- | --- |

(1)

2004. január 28-án a Bizottság bejelentette, az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (2) közzétett értesítés („eljárás megindításáról szóló értesítés”) révén, hogy dömpingellenes eljárást indít a Fehéroroszországból, a Koreai Köztársaságból („Korea”) és Tajvanból származó, nagy szakítószilárdságú, végtelen szálból készült poliészterfonalnak a Közösségbe történő behozatalával kapcsolatban.

| (2) | Az eljárás megindítására egy 2003 decemberében a Comité international de la Rayonne et des Fibres Synthétiques (CIRFS) („a panaszos”) által benyújtott panasz eredményeként került sor, a nagy szakítószilárdságú végtelen szálból készült poliészterfonal közösségi gyártásának jelentős részét – az adott esetben 70 %-át – képviselő gyártók nevében. A panasz bizonyítékot tartalmazott a mondott termék dömpingjére és az abból származó lényeges kárra, amit elegendőnek tekintettek a dömpingellenes eljárás megindításának megindoklására. |
| --- | --- |

(2)

Az eljárás megindítására egy 2003 decemberében a Comité international de la Rayonne et des Fibres Synthétiques (CIRFS) („a panaszos”) által benyújtott panasz eredményeként került sor, a nagy szakítószilárdságú végtelen szálból készült poliészterfonal közösségi gyártásának jelentős részét – az adott esetben 70 %-át – képviselő gyártók nevében. A panasz bizonyítékot tartalmazott a mondott termék dömpingjére és az abból származó lényeges kárra, amit elegendőnek tekintettek a dömpingellenes eljárás megindításának megindoklására.

| (3) | Ezt követően a panasztevő gyártók egyike, a KoSa, visszavonta a panasszal kapcsolatos támogatását, 2004. március 8-án. Időközben a spanyol gyártó, a Brilén, kifejezte az eljárásban való együttműködés iránti készségét és kifejezte támogatását a panasz mellett. 2004. június 16-án a CIFRS visszavonta panaszát, kijelentve, hogy súlyos kétségei vannak, miszerint az eljárás kielégítő megoldást ad a dömping problémáira, és az abból a közösségi gyártóknál bekövetkező károkra. A legnagyobb közösségi gyártó (az Acordis) azonban kérte az eljárás folytatását. Mivel az Acordis és a Brilén együttesen a nagy szakítószilárdságú poliészterfonal teljes gyártásában 40 %-ot képviselnek, az a határozat született, hogy mégis van elegendő indok a vizsgálat folytatására. |
| --- | --- |

(3)

Ezt követően a panasztevő gyártók egyike, a KoSa, visszavonta a panasszal kapcsolatos támogatását, 2004. március 8-án. Időközben a spanyol gyártó, a Brilén, kifejezte az eljárásban való együttműködés iránti készségét és kifejezte támogatását a panasz mellett. 2004. június 16-án a CIFRS visszavonta panaszát, kijelentve, hogy súlyos kétségei vannak, miszerint az eljárás kielégítő megoldást ad a dömping problémáira, és az abból a közösségi gyártóknál bekövetkező károkra. A legnagyobb közösségi gyártó (az Acordis) azonban kérte az eljárás folytatását. Mivel az Acordis és a Brilén együttesen a nagy szakítószilárdságú poliészterfonal teljes gyártásában 40 %-ot képviselnek, az a határozat született, hogy mégis van elegendő indok a vizsgálat folytatására.

2.   Az eljárás megindítása

| (4) | A Bizottság hivatalosan tájékoztatta a panaszost és az ismert közösségi gyártókat, az exportáló gyártókat Fehéroroszországban, Koreában és Tajvanban, valamint ezeknek az országoknak a hatóságait, azokat az importőröket és felhasználókat a Közösségben, amelyeket a panasz érintettként nevezett meg, illetve azok egyesületeit az eljárás megindításáról. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy véleményüket írásban tudassák, és meghallgatást kérjenek az eljárás megindításáról szóló értesítésben megadott időtartamon belül. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottság hivatalosan tájékoztatta a panaszost és az ismert közösségi gyártókat, az exportáló gyártókat Fehéroroszországban, Koreában és Tajvanban, valamint ezeknek az országoknak a hatóságait, azokat az importőröket és felhasználókat a Közösségben, amelyeket a panasz érintettként nevezett meg, illetve azok egyesületeit az eljárás megindításáról. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy véleményüket írásban tudassák, és meghallgatást kérjenek az eljárás megindításáról szóló értesítésben megadott időtartamon belül.

| (5) | Írásban ismertette véleményét egy exportáló gyártó Fehéroroszországból, három exportáló gyártó Koreából és két exportáló gyártó Tajvanból, valamint három gyártó a Közösségből, negyven felhasználó, két felhasználói egyesület és három importőr. Mindazok a felek kaptak meghallgatást, akik azt a fent megadott határidőn belül kérték, és jelezték, hogy különleges okai vannak annak, hogy miért kell őket meghallgatni. |
| --- | --- |

(5)

Írásban ismertette véleményét egy exportáló gyártó Fehéroroszországból, három exportáló gyártó Koreából és két exportáló gyártó Tajvanból, valamint három gyártó a Közösségből, negyven felhasználó, két felhasználói egyesület és három importőr. Mindazok a felek kaptak meghallgatást, akik azt a fent megadott határidőn belül kérték, és jelezték, hogy különleges okai vannak annak, hogy miért kell őket meghallgatni.

| (6) | Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság jelezte, hogy a koreai exportőrök/gyártók és a közösségi importőrök láthatóan nagy számára való tekintettel mintavételezést kell alkalmazni ebben a vizsgálatban. Mivel azonban a vártnál kisebb lett a száma az együttműködési készséget tanúsító exportáló gyártóknak Koreában és importőröknek a Közösségben, az a döntés született, hogy a mintavételezésre nincs szükség. |
| --- | --- |

(6)

Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság jelezte, hogy a koreai exportőrök/gyártók és a közösségi importőrök láthatóan nagy számára való tekintettel mintavételezést kell alkalmazni ebben a vizsgálatban. Mivel azonban a vártnál kisebb lett a száma az együttműködési készséget tanúsító exportáló gyártóknak Koreában és importőröknek a Közösségben, az a döntés született, hogy a mintavételezésre nincs szükség.

3.   Kérdőívek

| (7) | A Bizottság kérdőíveket küldött ki mindazoknak a feleknek, amelyekről tudott, hogy érintettek, és minden olyan más vállalatnak, amely kapcsolatba lépett vele az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőkön belül. |
| --- | --- |

(7)

A Bizottság kérdőíveket küldött ki mindazoknak a feleknek, amelyekről tudott, hogy érintettek, és minden olyan más vállalatnak, amely kapcsolatba lépett vele az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőkön belül.

| (8) | Válaszok beérkeztek hat exportáló gyártótól (egy Fehéroroszországból, három Koreából és kettő Tajvanból), egy panaszos közösségi gyártótól és két további közösségi gyártótól, nyolc felhasználótól, öt felhasználó vállalattól és három importőrtől. |
| --- | --- |

(8)

Válaszok beérkeztek hat exportáló gyártótól (egy Fehéroroszországból, három Koreából és kettő Tajvanból), egy panaszos közösségi gyártótól és két további közösségi gyártótól, nyolc felhasználótól, öt felhasználó vállalattól és három importőrtől.

| (9) | A Bizottság átnézte és ellenőrizte mindazokat az információkat, amelyeket szükségesnek ítélt a dömping, az ebből eredő kár és a Közösség érdekének meghatározása céljára. A Bizottság ellenőrző látogatásokat a következő vállalatok helyiségeiben végzett:






  a) | Gyártók a Közösségben:







  — | Acordis, Arnhem, Hollandia, |
| --- | --- | --- | --- |

(9)

A Bizottság átnézte és ellenőrizte mindazokat az információkat, amelyeket szükségesnek ítélt a dömping, az ebből eredő kár és a Közösség érdekének meghatározása céljára. A Bizottság ellenőrző látogatásokat a következő vállalatok helyiségeiben végzett:

a)

Gyártók a Közösségben:

—

Acordis, Arnhem, Hollandia,

| — | Catalana de Polimers, S.A, Spanyolország; |
| --- | --- |

—

Catalana de Polimers, S.A, Spanyolország;

| b) | Importőrök a Közösségben:







  — | Pössiger GmbH, Rosendahl, Németország, |
| --- | --- | --- |

b)

Importőrök a Közösségben:

—

Pössiger GmbH, Rosendahl, Németország,

| — | Mitsui Ltd., London, Egyesült Királyság; |
| --- | --- |

—

Mitsui Ltd., London, Egyesült Királyság;

| c) | Felhasználók a Közösségben:







  — | Cordstrap, Deurne, Hollandia, |
| --- | --- | --- |

c)

Felhasználók a Közösségben:

—

Cordstrap, Deurne, Hollandia,

| — | Güth & Wolf, Gütersloh, Németország, |
| --- | --- |

—

Güth & Wolf, Gütersloh, Németország,

| — | OLBO Industrietextilien GmbH, Solingen, Németország, |
| --- | --- |

—

OLBO Industrietextilien GmbH, Solingen, Németország,

| — | Gurt & Bandweberei Oppermann GmbH, Einbeck, Németország; |
| --- | --- |

—

Gurt & Bandweberei Oppermann GmbH, Einbeck, Németország;

| d) | Exportáló gyártók a Koreai Köztársaságból







  — | Honeywell Sysko Co., Inc., Szöul, Korea, |
| --- | --- | --- |

d)

Exportáló gyártók a Koreai Köztársaságból

—

Honeywell Sysko Co., Inc., Szöul, Korea,

| — | Hyosung Corporation, Szöul, Korea, |
| --- | --- |

—

Hyosung Corporation, Szöul, Korea,

| — | Kolon Industries Inc., Szöul, Korea; |
| --- | --- |

—

Kolon Industries Inc., Szöul, Korea;

| e) | Exportáló gyártók Tajvanból:







  — | Far Eastern Textiles Co. Ltd., Tajpej, Tajvan, |
| --- | --- | --- |

e)

Exportáló gyártók Tajvanból:

—

Far Eastern Textiles Co. Ltd., Tajpej, Tajvan,

| — | Shinkong Corporation, Tajpej, Tajvan; |
| --- | --- |

—

Shinkong Corporation, Tajpej, Tajvan;

| f) | Kapcsolt importőrök a Közösségben:







  — | Honeywell Performance Fibers, Longwy, Franciaország, |
| --- | --- | --- |

f)

Kapcsolt importőrök a Közösségben:

—

Honeywell Performance Fibers, Longwy, Franciaország,

| — | Hyosung Deutschland GmbH, Neu-Isenburg, Németország. |
| --- | --- |

—

Hyosung Deutschland GmbH, Neu-Isenburg, Németország.

| (10) | A dömping és a károkozás vizsgálata a 2003. január 1. és 2003. december 31. közötti időszakra vonatkozott („a vi.”). A károkozás felmérése szempontjából releváns trendek megvizsgálása a 2000 januárjától a vizsgálati időszak („a megvizsgált időszak”) végéig történt. |
| --- | --- |

(10)

A dömping és a károkozás vizsgálata a 2003. január 1. és 2003. december 31. közötti időszakra vonatkozott („a vi.”). A károkozás felmérése szempontjából releváns trendek megvizsgálása a 2000 januárjától a vizsgálati időszak („a megvizsgált időszak”) végéig történt.

B.   ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK

1.   Érintett termék

| (11) | A termék a nagy szakítószilárdságú, kiskereskedelmi forgalomba nem kerülő poliészterfonal (a varrófonalon kívül), ezen belül a 67 decitexnél kisebb finomságú, végtelen szálból készült poliészterek („az érintett termék”), amelyek Fehéroroszországból, a Koreai Köztársaságból és Tajvanból származnak, és rendszerint az 5402 20 00 KN-kód alatt jelentik azokat be. |
| --- | --- |

(11)

A termék a nagy szakítószilárdságú, kiskereskedelmi forgalomba nem kerülő poliészterfonal (a varrófonalon kívül), ezen belül a 67 decitexnél kisebb finomságú, végtelen szálból készült poliészterek („az érintett termék”), amelyek Fehéroroszországból, a Koreai Köztársaságból és Tajvanból származnak, és rendszerint az 5402 20 00 KN-kód alatt jelentik azokat be.

| (12) | Az érintett termék kiemelkedő tulajdonságokkal bír és számos különféle végfelhasználói alkalmazása van. Ezek között vannak a mechanikus gumiáruk megerősítésének alkalmazásai, például a szállítószalagok, meghajtószíjak és tömlők, radiálabroncsok; bevonatos vagy bevonat nélküli szövetek, például ponyvák, hirdetőtáblák, geotextíliák, védőruhák és biztonsági övek; és a lineáris húzást jelentő alkalmazások, mint a kötelek, hálók és pántok. |
| --- | --- |

(12)

Az érintett termék kiemelkedő tulajdonságokkal bír és számos különféle végfelhasználói alkalmazása van. Ezek között vannak a mechanikus gumiáruk megerősítésének alkalmazásai, például a szállítószalagok, meghajtószíjak és tömlők, radiálabroncsok; bevonatos vagy bevonat nélküli szövetek, például ponyvák, hirdetőtáblák, geotextíliák, védőruhák és biztonsági övek; és a lineáris húzást jelentő alkalmazások, mint a kötelek, hálók és pántok.

2.   Hasonló termék

| (13) | Nem találtunk különbséget a Fehéroroszországból, Koreából és Tajvanból a Közösségbe exportált érintett termék és a Koreában és Tajvanban a belföldi piacon gyártott és értékesített termék között. Valójában ezek a termékek ugyanazokkal a fizikai és kémiai alapjellemzőkkel és felhasználásokkal rendelkeznek. |
| --- | --- |

(13)

Nem találtunk különbséget a Fehéroroszországból, Koreából és Tajvanból a Közösségbe exportált érintett termék és a Koreában és Tajvanban a belföldi piacon gyártott és értékesített termék között. Valójában ezek a termékek ugyanazokkal a fizikai és kémiai alapjellemzőkkel és felhasználásokkal rendelkeznek.

| (14) | Fehéroroszországból az exportáló gyártó kijelentette, hogy azok a termékek, amelyeket a Közösségbe exportál, nem hasonlítanak a Közösségben gyártott és értékesítettekre, és ezért nem tekinthetők hasonló termékeknek. Ez a kijelentés az ezen exportáló gyártó által a Közösségbe exportált termékek és a közösségi gyártók által gyártott összehasonlítható minták közötti állítólagos minőségi különbségeken és állítólagos felhasználási különbségeken alapult. A vizsgálat megmutatta azonban, hogy a közösségi gyártók által előállított és a közösségi piacon értékesített termékek ugyanazokkal az alapvető fizikai jellemzőkkel és felhasználásokkal rendelkeznek, mint azok, amelyeket az érintett exportáló gyártótól a Közösségbe exportálnak. |
| --- | --- |

(14)

Fehéroroszországból az exportáló gyártó kijelentette, hogy azok a termékek, amelyeket a Közösségbe exportál, nem hasonlítanak a Közösségben gyártott és értékesítettekre, és ezért nem tekinthetők hasonló termékeknek. Ez a kijelentés az ezen exportáló gyártó által a Közösségbe exportált termékek és a közösségi gyártók által gyártott összehasonlítható minták közötti állítólagos minőségi különbségeken és állítólagos felhasználási különbségeken alapult. A vizsgálat megmutatta azonban, hogy a közösségi gyártók által előállított és a közösségi piacon értékesített termékek ugyanazokkal az alapvető fizikai jellemzőkkel és felhasználásokkal rendelkeznek, mint azok, amelyeket az érintett exportáló gyártótól a Közösségbe exportálnak.

| (15) | Következésképpen a Közösségbe Fehéroroszországból, Koreából és Tajvanból exportált, a Koreában és Tajvanban gyártott és belföldön értékesített, valamint a Közösségben közösségi gyártók által gyártott és értékesített termékek ugyanazokkal az alapvető fizikai és műszaki jellemzőkkel rendelkeznek, és ezért hasonló termékek az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében. |
| --- | --- |

(15)

Következésképpen a Közösségbe Fehéroroszországból, Koreából és Tajvanból exportált, a Koreában és Tajvanban gyártott és belföldön értékesített, valamint a Közösségben közösségi gyártók által gyártott és értékesített termékek ugyanazokkal az alapvető fizikai és műszaki jellemzőkkel rendelkeznek, és ezért hasonló termékek az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében.

C.   DÖMPING

1.   Általános módszertan

| (16) | Az alábbiakban ismertetett általános módszertan került alkalmazásra az összes exportáló gyártóra Koreában, Tajvanban, és – az analóg ország gondolatát figyelembe véve, a Fehéroroszországban lévő exportáló gyártóra. A dömpinggel kapcsolatos megállapítások alábbi bemutatása az egyes érintett országokra ezért csak az egyes exportáló országok sajátos vonásait ismerteti. |
| --- | --- |

(16)

Az alábbiakban ismertetett általános módszertan került alkalmazásra az összes exportáló gyártóra Koreában, Tajvanban, és – az analóg ország gondolatát figyelembe véve, a Fehéroroszországban lévő exportáló gyártóra. A dömpinggel kapcsolatos megállapítások alábbi bemutatása az egyes érintett országokra ezért csak az egyes exportáló országok sajátos vonásait ismerteti.

1.1.   Rendes érték

| (17) | Az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdésével összhangban a Bizottság először azt vizsgálta meg, hogy a hasonló termék független ügyfeleknek történő belföldi értékesítése az egyes exportáló gyártók esetében reprezentatív-e, vagyis az ilyen értékesítés teljes volumene kitesz-e 5 %-ot vagy annál többet a gyártónak a Közösségbe irányuló exportértékesítésének teljes volumenéhez képest. |
| --- | --- |

(17)

Az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdésével összhangban a Bizottság először azt vizsgálta meg, hogy a hasonló termék független ügyfeleknek történő belföldi értékesítése az egyes exportáló gyártók esetében reprezentatív-e, vagyis az ilyen értékesítés teljes volumene kitesz-e 5 %-ot vagy annál többet a gyártónak a Közösségbe irányuló exportértékesítésének teljes volumenéhez képest.

| (18) | A Bizottság ezt követően beazonosította az összességében reprezentatív értékesítéssel rendelkező vállalatoknál a hasonló terméknek azokat a belföldön értékesített típusait, amelyek azonosak, vagy közvetlenül összehasonlíthatóak a Közösségbe irányuló exportban értékesített típusokkal. |
| --- | --- |

(18)

A Bizottság ezt követően beazonosította az összességében reprezentatív értékesítéssel rendelkező vállalatoknál a hasonló terméknek azokat a belföldön értékesített típusait, amelyek azonosak, vagy közvetlenül összehasonlíthatóak a Közösségbe irányuló exportban értékesített típusokkal.

| (19) | Továbbá és minden, az exportáló gyártó a belföldi piacon értékesített terméktípusra, amelyet közvetlenül összehasonlíthatónak találtak a Közösségbe irányuló exportra értékesített típussal, megállapították, hogy a belföldi értékesítés kellően reprezentatív-e az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdésének céljára. Egy bizonyos típus belföldi értékesítése akkor minősült kellően reprezentatívnak, ha annak a típusnak a teljes belföldi értékesítési volumene a vi. során 5 %-ot vagy többet képviselt a Közösségbe exportált összehasonlítható terméktípus teljes értékesítési volumenéhez képest. |
| --- | --- |

(19)

Továbbá és minden, az exportáló gyártó a belföldi piacon értékesített terméktípusra, amelyet közvetlenül összehasonlíthatónak találtak a Közösségbe irányuló exportra értékesített típussal, megállapították, hogy a belföldi értékesítés kellően reprezentatív-e az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdésének céljára. Egy bizonyos típus belföldi értékesítése akkor minősült kellően reprezentatívnak, ha annak a típusnak a teljes belföldi értékesítési volumene a vi. során 5 %-ot vagy többet képviselt a Közösségbe exportált összehasonlítható terméktípus teljes értékesítési volumenéhez képest.

| (20) | A Bizottság ezt követően megvizsgálta, vajon az egyes vállalatok belföldi értékesítése a szokásos üzletmenet keretében megvalósulónak tekinthető-e, az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdése alapján. Ez oly módon történt, hogy megállapították az egyes exportált terméktípusokra a független ügyfeleknek történő nyereséges belföldi értékesítés arányát: a) azoknál a terméktípusoknál, ahol a belföldi piacon megvalósuló értékesítési volumennek több mint 80 %-a nem volt a fajlagos költségek alatt, és ahol a súlyozott értékesítési átlagár a fajlagos költséggel egyenlő vagy annál magasabb volt, a rendes értéket terméktípusonként a kérdéses típus súlyozott belföldi átlagáraként számították ki; b) azoknál a terméktípusoknál, ahol a belföldi értékesítés volumene szerint legalább 10 %, de 80 %-nál nem több, nem volt a fajlagos költségek alatt, a rendes értéket terméktípusonként a kérdéses típusnak csak azoknak a belföldi árainak a súlyozott átlagaként számították ki, amelyek egyenlők voltak a fajlagos költségekkel, vagy azokat meghaladták; c) azoknál a terméktípusoknál, ahol az értékesítési volumene szerint kevesebb mint 10 % volt az, ami nem a fajlagos költségek alatt volt, úgy tekintették, hogy az érintett terméktípust nem a rendes kereskedelmi forgalom szerint értékesítették. |
| --- | --- |

(20)

A Bizottság ezt követően megvizsgálta, vajon az egyes vállalatok belföldi értékesítése a szokásos üzletmenet keretében megvalósulónak tekinthető-e, az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdése alapján. Ez oly módon történt, hogy megállapították az egyes exportált terméktípusokra a független ügyfeleknek történő nyereséges belföldi értékesítés arányát: a) azoknál a terméktípusoknál, ahol a belföldi piacon megvalósuló értékesítési volumennek több mint 80 %-a nem volt a fajlagos költségek alatt, és ahol a súlyozott értékesítési átlagár a fajlagos költséggel egyenlő vagy annál magasabb volt, a rendes értéket terméktípusonként a kérdéses típus súlyozott belföldi átlagáraként számították ki; b) azoknál a terméktípusoknál, ahol a belföldi értékesítés volumene szerint legalább 10 %, de 80 %-nál nem több, nem volt a fajlagos költségek alatt, a rendes értéket terméktípusonként a kérdéses típusnak csak azoknak a belföldi árainak a súlyozott átlagaként számították ki, amelyek egyenlők voltak a fajlagos költségekkel, vagy azokat meghaladták; c) azoknál a terméktípusoknál, ahol az értékesítési volumene szerint kevesebb mint 10 % volt az, ami nem a fajlagos költségek alatt volt, úgy tekintették, hogy az érintett terméktípust nem a rendes kereskedelmi forgalom szerint értékesítették.

| (21) | Az olyan terméktípusokra, amelyek értékesítése nem a rendes kereskedelmi forgalom keretében zajlott, valamint azokra a terméktípusokra, amelyeket nem értékesítettek reprezentatív mennyiségben a belföldi piacon, a rendes értéket ki kellett számítani. |
| --- | --- |

(21)

Az olyan terméktípusokra, amelyek értékesítése nem a rendes kereskedelmi forgalom keretében zajlott, valamint azokra a terméktípusokra, amelyeket nem értékesítettek reprezentatív mennyiségben a belföldi piacon, a rendes értéket ki kellett számítani.

| (22) | A rendes érték kiszámításához, az alaprendelet 2. cikkének (3) bekezdése szerint a felmerült értékesítési, általános és igazgatási (SGA-) ráfordításokat és az egyes együttműködő exportáló gyártók által a hasonló terméknek a vizsgálati időszak során, rendes kereskedelmi forgalomban, a vizsgálati időszak során történt belföldi értékesítésével kapcsolatban realizált nyereségének súlyozott átlagát, hozzáadták saját átlagos gyártási költségeikhez. Amikor szükséges volt, a beszámolóban szereplő gyártási költségeket és SGA-ráfordításokat korrigálták, mielőtt a rendes kereskedelmi forgalom tesztjének alávetették volna és a rendes értékeket létrehozták volna. |
| --- | --- |

(22)

A rendes érték kiszámításához, az alaprendelet 2. cikkének (3) bekezdése szerint a felmerült értékesítési, általános és igazgatási (SGA-) ráfordításokat és az egyes együttműködő exportáló gyártók által a hasonló terméknek a vizsgálati időszak során, rendes kereskedelmi forgalomban, a vizsgálati időszak során történt belföldi értékesítésével kapcsolatban realizált nyereségének súlyozott átlagát, hozzáadták saját átlagos gyártási költségeikhez. Amikor szükséges volt, a beszámolóban szereplő gyártási költségeket és SGA-ráfordításokat korrigálták, mielőtt a rendes kereskedelmi forgalom tesztjének alávetették volna és a rendes értékeket létrehozták volna.

1.2.   Exportár

| (23) | Minden olyan esetben, amikor a terméket független ügyfeleknek exportálták a Közösségbe, az exportárat az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdésével összhangban állapították meg, nevezetesen a ténylegesen fizetett vagy fizetendő exportárak bázisán. |
| --- | --- |

(23)

Minden olyan esetben, amikor a terméket független ügyfeleknek exportálták a Közösségbe, az exportárat az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdésével összhangban állapították meg, nevezetesen a ténylegesen fizetett vagy fizetendő exportárak bázisán.

| (24) | Azokban az esetekben, amikor az értékesítés kapcsolt importőrön keresztül történt, az exportárat a független ügyfeleknek történő viszonteladás árainak alapján hozták létre, az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdésével összhangban. Kiigazítások történtek a Közösségen belüli első független vevőnek felszámított viszonteladási árban minden olyan költségre, beleértve a vámokat és az adókat, amelyek a behozatal és a viszonteladás között merülnek fel, annak érdekében, hogy megbízható exportárat állapítsanak meg gyártelepi szinten. Ezek a költségek a szállítás, kezelés, rakodás, biztosítás és a járulékos kiadások voltak, valamint a kapcsolt importőrnél felmerült SGA-ráfordítások. A viszonteladási ár további kiigazításra került azzal az indokolt nyereséghányaddal, amelyről a vizsgálat azt találta, hogy az érintett termék független importőrei elérték azt. |
| --- | --- |

(24)

Azokban az esetekben, amikor az értékesítés kapcsolt importőrön keresztül történt, az exportárat a független ügyfeleknek történő viszonteladás árainak alapján hozták létre, az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdésével összhangban. Kiigazítások történtek a Közösségen belüli első független vevőnek felszámított viszonteladási árban minden olyan költségre, beleértve a vámokat és az adókat, amelyek a behozatal és a viszonteladás között merülnek fel, annak érdekében, hogy megbízható exportárat állapítsanak meg gyártelepi szinten. Ezek a költségek a szállítás, kezelés, rakodás, biztosítás és a járulékos kiadások voltak, valamint a kapcsolt importőrnél felmerült SGA-ráfordítások. A viszonteladási ár további kiigazításra került azzal az indokolt nyereséghányaddal, amelyről a vizsgálat azt találta, hogy az érintett termék független importőrei elérték azt.

1.3.   Összehasonlítás

| (25) | A rendes érték és az exportár közötti összehasonlítást gyártelepi alapon végezték el. A rendes érték és az exportár közötti valós összehasonlítás érdekében, kellő engedmény biztosítottal, korrekciók formájában, az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségekre, az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban. Megfelelő kiigazítások minden esetben történtek, amikor azok ésszerűnek, pontosnak és kellően alátámasztottnak bizonyultak. |
| --- | --- |

(25)

A rendes érték és az exportár közötti összehasonlítást gyártelepi alapon végezték el. A rendes érték és az exportár közötti valós összehasonlítás érdekében, kellő engedmény biztosítottal, korrekciók formájában, az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségekre, az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban. Megfelelő kiigazítások minden esetben történtek, amikor azok ésszerűnek, pontosnak és kellően alátámasztottnak bizonyultak.

1.4.   Dömpingkülönbözet

| (26) | Az alaprendelet 2. cikke 11 bekezdésének megfelelően minden egyes együttműködő exportáló gyártóra összehasonlították a rendes érték súlyozott átlagát az export súlyozott átlagárával. |
| --- | --- |

(26)

Az alaprendelet 2. cikke 11 bekezdésének megfelelően minden egyes együttműködő exportáló gyártóra összehasonlították a rendes érték súlyozott átlagát az export súlyozott átlagárával.

2.   Fehéroroszország

2.1.   Analóg ország

| (27) | Mivel Fehéroroszország nem piacgazdasági ország az alaprendelet 2. cikkének (7) bekezdése értelmében, a rendes értéknek egy olyan megfelelő, piacgazdasággal rendelkező harmadik országtól kapott információkon kellett alapulnia, amelyben a terméket gyártják és forgalmazzák. Az eljárás megindításáról szóló értesítésben az Amerikai Egyesült Államok („USA”) volt betervezve, mint megfelelő analóg ország, a rendes érték meghatározásának céljára Fehéroroszország számára. |
| --- | --- |

(27)

Mivel Fehéroroszország nem piacgazdasági ország az alaprendelet 2. cikkének (7) bekezdése értelmében, a rendes értéknek egy olyan megfelelő, piacgazdasággal rendelkező harmadik országtól kapott információkon kellett alapulnia, amelyben a terméket gyártják és forgalmazzák. Az eljárás megindításáról szóló értesítésben az Amerikai Egyesült Államok („USA”) volt betervezve, mint megfelelő analóg ország, a rendes érték meghatározásának céljára Fehéroroszország számára.

| (28) | Az egyetlen exportáló gyártó Fehéroroszországban, az OAO „Mogilevkhimvolokno”, és Fehéroroszország kormánya ellenezték ezt a javaslatot, és Tajvan felhasználását javasolták. A felhozott fontosabb érvek a következők voltak:






  — | az a tény, hogy a tajvani exportőrökről azt állítják, hogy dömpingelnek, nem lényeges a megfelelő analóg ország kiválasztása szempontjából; |
| --- | --- | --- |

(28)

Az egyetlen exportáló gyártó Fehéroroszországban, az OAO „Mogilevkhimvolokno”, és Fehéroroszország kormánya ellenezték ezt a javaslatot, és Tajvan felhasználását javasolták. A felhozott fontosabb érvek a következők voltak:

—

az a tény, hogy a tajvani exportőrökről azt állítják, hogy dömpingelnek, nem lényeges a megfelelő analóg ország kiválasztása szempontjából;

| — | a panaszosok vannak kapcsolt vállalataik, kiterjedt gyártólétesítményekkel az USÁ-ban, és nem lenne helyes, ha a rendes érték olyan információkon alapulna, amelyeket ezek a kapcsolt vállalatok biztosítanak; |
| --- | --- |

—

a panaszosok vannak kapcsolt vállalataik, kiterjedt gyártólétesítményekkel az USÁ-ban, és nem lenne helyes, ha a rendes érték olyan információkon alapulna, amelyeket ezek a kapcsolt vállalatok biztosítanak;

| — | az országok gazdasági fejlettségi szintje, a gyártási volumenek és a végtermékek egyrészről Tajvan, másrészről Fehéroroszország viszonylatában különbözik az USÁ-ban lévő helyzettől; és |
| --- | --- |

—

az országok gazdasági fejlettségi szintje, a gyártási volumenek és a végtermékek egyrészről Tajvan, másrészről Fehéroroszország viszonylatában különbözik az USÁ-ban lévő helyzettől; és

| — | Tajvant korábbi, textil termékekkel kapcsolatos vizsgálatokban analóg országnak választották Fehéroroszország számára, és ugyanannak a vizsgálatnak a hatálya alá esik. |
| --- | --- |

—

Tajvant korábbi, textil termékekkel kapcsolatos vizsgálatokban analóg országnak választották Fehéroroszország számára, és ugyanannak a vizsgálatnak a hatálya alá esik.

| (29) | A Bizottság felvette a kapcsolatot a nagy szakítószilárdságú végtelen szálból készült poliészterfonal összes ismert gyártójával az USÁ-ban. A Bizottság jelentős erőfeszítései ellenére azonban nem sikerült együttműködésre bírni ezeket a vállalatokat az erre a célra meghatározott, meghosszabbított határidőn belül. Következésképpen a Bizottság nem tartotta többé helyénvalónak azt, hogy az USÁ-t tekintse analóg országnak a vizsgálat céljára. |
| --- | --- |

(29)

A Bizottság felvette a kapcsolatot a nagy szakítószilárdságú végtelen szálból készült poliészterfonal összes ismert gyártójával az USÁ-ban. A Bizottság jelentős erőfeszítései ellenére azonban nem sikerült együttműködésre bírni ezeket a vállalatokat az erre a célra meghatározott, meghosszabbított határidőn belül. Következésképpen a Bizottság nem tartotta többé helyénvalónak azt, hogy az USÁ-t tekintse analóg országnak a vizsgálat céljára.

| (30) | A Bizottság – figyelembe véve a vizsgálat időkorlátait és az együttműködés hiányát az USÁ-ban, akkor megvizsgálta, hogy a vizsgálat tárgyát képező országok egyike (Korea vagy Tajvan) lehetséges piacgazdaságnak minősíthető-e a rendes értéknek Fehéroroszország számára történő megállapításához. |
| --- | --- |

(30)

A Bizottság – figyelembe véve a vizsgálat időkorlátait és az együttműködés hiányát az USÁ-ban, akkor megvizsgálta, hogy a vizsgálat tárgyát képező országok egyike (Korea vagy Tajvan) lehetséges piacgazdaságnak minősíthető-e a rendes értéknek Fehéroroszország számára történő megállapításához.

| (31) | Mindkét ország megfelelőnek minősülne, a fejlettségi szint és a gyártási volumenek hasonlósága miatt. Korea és Tajvan közül azonban Korea találtatott alkalmasabbnak, mivel nagyobb fokú volt a végtermékek összehasonlíthatósága Fehéroroszország és Korea között, mint Fehéroroszország és Tajvan között. Meg kell jegyezni azt is, hogy több piaci szereplő foglalkozik az érintett termék gyártásával Koreában, mint Tajvanban, és hogy az érintett termék koreai piaca reprezentatívabb, mint a tajvani, mind a teljes értékben, mind a teljes mennyiségekben. |
| --- | --- |

(31)

Mindkét ország megfelelőnek minősülne, a fejlettségi szint és a gyártási volumenek hasonlósága miatt. Korea és Tajvan közül azonban Korea találtatott alkalmasabbnak, mivel nagyobb fokú volt a végtermékek összehasonlíthatósága Fehéroroszország és Korea között, mint Fehéroroszország és Tajvan között. Meg kell jegyezni azt is, hogy több piaci szereplő foglalkozik az érintett termék gyártásával Koreában, mint Tajvanban, és hogy az érintett termék koreai piaca reprezentatívabb, mint a tajvani, mind a teljes értékben, mind a teljes mennyiségekben.

| (32) | Ezen az alapon, az alaprendelet 2. cikkének (7) bekezdésével összhangban, a Bizottság úgy határozott, hogy Koreát használja analóg országként. |
| --- | --- |

(32)

Ezen az alapon, az alaprendelet 2. cikkének (7) bekezdésével összhangban, a Bizottság úgy határozott, hogy Koreát használja analóg országként.

2.2.   Rendes érték

| (33) | Azt követően, hogy Koreát választották analóg országnak, a rendes értéket azoknak a koreai exportáló gyártóknak a helyiségeiben ellenőrzött adatok alapján számították ki, amelyek teljes mértékben együttműködtek a vizsgálatban. A rendes érték a koreai belföldi piacon az összehasonítható terméktípusokért fizetett és fizetendő árakon alapult, amikor úgy találták, hogy ezek reprezentatív mennyiségekben és a rendes kereskedelmi forgalomban valósultak meg. Ez volt a helyzet számos exportált terméktípusnál. |
| --- | --- |

(33)

Azt követően, hogy Koreát választották analóg országnak, a rendes értéket azoknak a koreai exportáló gyártóknak a helyiségeiben ellenőrzött adatok alapján számították ki, amelyek teljes mértékben együttműködtek a vizsgálatban. A rendes érték a koreai belföldi piacon az összehasonítható terméktípusokért fizetett és fizetendő árakon alapult, amikor úgy találták, hogy ezek reprezentatív mennyiségekben és a rendes kereskedelmi forgalomban valósultak meg. Ez volt a helyzet számos exportált terméktípusnál.

| (34) | A többi exportált terméktípusra, amelyek vagy nem a rendes kereskedelmi forgalomban szerepeltek Koreában, vagy a koreai gyártók nem értékesítettek ezeket reprezentatív mennyiségben a belföldi piacon, számított rendes értékeket alkalmaztak. A rendes értéket a fenti 22 preambulum-bekezdésben meghatározott alapon hozták létre. |
| --- | --- |

(34)

A többi exportált terméktípusra, amelyek vagy nem a rendes kereskedelmi forgalomban szerepeltek Koreában, vagy a koreai gyártók nem értékesítettek ezeket reprezentatív mennyiségben a belföldi piacon, számított rendes értékeket alkalmaztak. A rendes értéket a fenti 22 preambulum-bekezdésben meghatározott alapon hozták létre.

2.3.   Exportár

| (35) | Mivel az egyetlen exportáló gyártó Fehéroroszországban, az OAO „Mogilevkhimvolokno” által bejelentett exportértékesítés mennyisége és értéke összevethető volt az Eurostat az érintett terméknek Fehéroroszországból történő behozatalára vonatkozó adataival, azt tekintették helyénvalónak, hogy az ennek az egyetlen exportáló gyártónak a bejelentett exportértékesítését használják majd, annak ellenére, hogy ennek az információnak a helyszíni ellenőrzése nem történt meg. |
| --- | --- |

(35)

Mivel az egyetlen exportáló gyártó Fehéroroszországban, az OAO „Mogilevkhimvolokno” által bejelentett exportértékesítés mennyisége és értéke összevethető volt az Eurostat az érintett terméknek Fehéroroszországból történő behozatalára vonatkozó adataival, azt tekintették helyénvalónak, hogy az ennek az egyetlen exportáló gyártónak a bejelentett exportértékesítését használják majd, annak ellenére, hogy ennek az információnak a helyszíni ellenőrzése nem történt meg.

| (36) | Az OAO „Mogilevkhimvolokno” minden exportértékesítése közvetlenül független ügyfeleknek történt a Közösségben. Az exportárat ezért az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdésével összhangban állapították meg, a ténylegesen fizetett vagy fizetendő árak alapján. |
| --- | --- |

(36)

Az OAO „Mogilevkhimvolokno” minden exportértékesítése közvetlenül független ügyfeleknek történt a Közösségben. Az exportárat ezért az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdésével összhangban állapították meg, a ténylegesen fizetett vagy fizetendő árak alapján.

2.4.   Összehasonlítás

| (37) | A valós összehasonlítás érdekében, az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban, figyelembe vették a tényezők olyan különbségeit, amelyek kihatnak az árak összehasonlíthatóságára. Engedményeket alkalmaztak a szállítási költségekre, a fuvardíjra és a biztosításra, a kezelésre, a rakodásra és a járulékos költségekre, az importilletékekre és a közvetett adókra, a hitelköltségekre, az eladás utáni költségekre, a jutalékokra, az árengedményekre és a visszatérítésekre, amikor azok alkalmazhatóak és indokoltak voltak. |
| --- | --- |

(37)

A valós összehasonlítás érdekében, az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban, figyelembe vették a tényezők olyan különbségeit, amelyek kihatnak az árak összehasonlíthatóságára. Engedményeket alkalmaztak a szállítási költségekre, a fuvardíjra és a biztosításra, a kezelésre, a rakodásra és a járulékos költségekre, az importilletékekre és a közvetett adókra, a hitelköltségekre, az eladás utáni költségekre, a jutalékokra, az árengedményekre és a visszatérítésekre, amikor azok alkalmazhatóak és indokoltak voltak.

| (38) | Az OAO „Mogilevkhimvolokno” felvetette, hogy amennyiben termékei – a fenti 14 preambulum-bekezdés ellenére – hasonló termékeknek minősülnek, helyénvaló lenne egy kiigazítás az állítólagos minőségi és felhasználási különbségek miatt. Mivel ez a felvetés nem volt alátámasztva, vissza kellett azt utasítani. |
| --- | --- |

(38)

Az OAO „Mogilevkhimvolokno” felvetette, hogy amennyiben termékei – a fenti 14 preambulum-bekezdés ellenére – hasonló termékeknek minősülnek, helyénvaló lenne egy kiigazítás az állítólagos minőségi és felhasználási különbségek miatt. Mivel ez a felvetés nem volt alátámasztva, vissza kellett azt utasítani.

2.5.   Dömpingkülönbözet

| (39) | Ahogyan arról az alaprendelet 2. cikkének (11) bekezdése rendelkezik, a rendes érték korrigált súlyozott átlagát az analóg ország minden egyes terméktípusára összevetették a Fehéroroszországból származó érintett termék minden egyes megfelelő terméktípusára az export korrigált súlyozott átlagárával. Ennek az összehasonlításnak az alapján, nulla volt a dömpingkülönbözet a Fehéroroszországból a Közösségbe irányuló export esetében. |
| --- | --- |

(39)

Ahogyan arról az alaprendelet 2. cikkének (11) bekezdése rendelkezik, a rendes érték korrigált súlyozott átlagát az analóg ország minden egyes terméktípusára összevetették a Fehéroroszországból származó érintett termék minden egyes megfelelő terméktípusára az export korrigált súlyozott átlagárával. Ennek az összehasonlításnak az alapján, nulla volt a dömpingkülönbözet a Fehéroroszországból a Közösségbe irányuló export esetében.

| (40) | Az együttműködő exportőr Fehéroroszországban a termék gyártásának és Fehéroroszországból származó exportjának egészét képviselte. Ezért az országos szintű dömpingkülönbözet is nullának bizonyult. Figyelembe véve az országos szintű nulla dömpingkülönbözetet, azt a következtetést vonták le, hogy a vizsgálatot intézkedések meghozatala nélkül meg kell szüntetni a Fehéroroszországból származó behozatal tekintetében, az alaprendelet 9. cikkének (3) bekezdésével összhangban. |
| --- | --- |

(40)

Az együttműködő exportőr Fehéroroszországban a termék gyártásának és Fehéroroszországból származó exportjának egészét képviselte. Ezért az országos szintű dömpingkülönbözet is nullának bizonyult. Figyelembe véve az országos szintű nulla dömpingkülönbözetet, azt a következtetést vonták le, hogy a vizsgálatot intézkedések meghozatala nélkül meg kell szüntetni a Fehéroroszországból származó behozatal tekintetében, az alaprendelet 9. cikkének (3) bekezdésével összhangban.

3.   Koreai Köztársaság

3.1.   Rendes érték

| (41) | Egyes, a Közösségbe irányuló exportra mindhárom megvizsgált vállalat által értékesített terméktípusoknál azt találták, hogy a belföldi eladások reprezentatív mennyiségekben és a rendes kereskedelmi forgalomban történtek. Ezeknek a terméktípusoknak a rendes értéke a független ügyfelek Korea belföldi piacán a vizsgálati időszakban fizetett vagy fizetendő tényleges árakon alapult, az alaprendelet 2. cikkének (1) bekezdésével összhangban. |
| --- | --- |

(41)

Egyes, a Közösségbe irányuló exportra mindhárom megvizsgált vállalat által értékesített terméktípusoknál azt találták, hogy a belföldi eladások reprezentatív mennyiségekben és a rendes kereskedelmi forgalomban történtek. Ezeknek a terméktípusoknak a rendes értéke a független ügyfelek Korea belföldi piacán a vizsgálati időszakban fizetett vagy fizetendő tényleges árakon alapult, az alaprendelet 2. cikkének (1) bekezdésével összhangban.

| (42) | Az olyan terméktípusokra, amelyek értékesítése nem a rendes kereskedelmi forgalom keretében zajlott, valamint azokra a terméktípusokra, amelyeket nem értékesítettek reprezentatív mennyiségben a belföldi piacon, a rendes értéket ki kellett számítani. Mindhárom megvizsgált vállalat értékesített egyes ilyen terméktípusokat a Közösségbe irányuló exportra. A rendes értéket a fenti 22 preambulum-bekezdésben meghatározott alapon hozták létre. |
| --- | --- |

(42)

Az olyan terméktípusokra, amelyek értékesítése nem a rendes kereskedelmi forgalom keretében zajlott, valamint azokra a terméktípusokra, amelyeket nem értékesítettek reprezentatív mennyiségben a belföldi piacon, a rendes értéket ki kellett számítani. Mindhárom megvizsgált vállalat értékesített egyes ilyen terméktípusokat a Közösségbe irányuló exportra. A rendes értéket a fenti 22 preambulum-bekezdésben meghatározott alapon hozták létre.

3.2.   Exportár

| (43) | Az egyik exportáló gyártó összes exportértékesítése és egy másik exportáló gyártónál annak egy része közvetlenül kapcsolt importőrök számára történt a Közösségben. Következésképpen, az exportár megállapítása az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdésével összhangban, azoknak az áraknak az alapján történt, amelyeken a termékek első viszonteladása történt egy független vevő számára, és a 24 preambulum-bekezdésben ismertetett módszertannak megfelelően. |
| --- | --- |

(43)

Az egyik exportáló gyártó összes exportértékesítése és egy másik exportáló gyártónál annak egy része közvetlenül kapcsolt importőrök számára történt a Közösségben. Következésképpen, az exportár megállapítása az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdésével összhangban, azoknak az áraknak az alapján történt, amelyeken a termékek első viszonteladása történt egy független vevő számára, és a 24 preambulum-bekezdésben ismertetett módszertannak megfelelően.

| (44) | Két exportáló gyártó fennmaradó exportja az érintett termékből közvetlenül független ügyfeleknek történt a Közösségben. Azokra az eladásokra az exportárat az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdésével összhangban állapították meg, a ténylegesen fizetett vagy fizetendő árak alapján. |
| --- | --- |

(44)

Két exportáló gyártó fennmaradó exportja az érintett termékből közvetlenül független ügyfeleknek történt a Közösségben. Azokra az eladásokra az exportárat az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdésével összhangban állapították meg, a ténylegesen fizetett vagy fizetendő árak alapján.

3.3.   Összehasonlítás

| (45) | A valós összehasonlítás érdekében, az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban, figyelembe vették a tényezők olyan különbségeit, amelyek kihatnak az árak összehasonlíthatóságára. Minden megvizsgált exportáló gyártó esetében engedményeket adtak a szállítási költségekre, a fuvardíjra és a biztosításra, a kezelésre, a rakodásra és a járulékos költségekre, az importilletékekre és a közvetett adókra, a hitelköltségekre, az eladás utáni költségekre, a jutalékokra, az árengedményekre és a visszatérítésekre, amikor azok alkalmazhatóak és indokoltak voltak. |
| --- | --- |

(45)

A valós összehasonlítás érdekében, az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban, figyelembe vették a tényezők olyan különbségeit, amelyek kihatnak az árak összehasonlíthatóságára. Minden megvizsgált exportáló gyártó esetében engedményeket adtak a szállítási költségekre, a fuvardíjra és a biztosításra, a kezelésre, a rakodásra és a járulékos költségekre, az importilletékekre és a közvetett adókra, a hitelköltségekre, az eladás utáni költségekre, a jutalékokra, az árengedményekre és a visszatérítésekre, amikor azok alkalmazhatóak és indokoltak voltak.

| (46) | Az egyik exportáló gyártó kért egy kiigazítást a kapcsolt importőrének viszonteladási árában foglalt mennyiségi diszkontra az első független ügyfél felé, azt állítva, hogy viszonteladási árai egyes olyan ügyfeleknek, amelyekkel negyedéves szerződése van, alacsonyabbak, mint azoknak az ügyfeleknek az árai, ahol a vásárlás azonnali alapon történik. Úgy érvelt továbbá, hogy az ilyen szerződések nem belföldi ügyfelekkel köttetnek, és ezért korrekciót kell alkalmazni az export árban, hogy valós lehessen az összehasonlítás az exportár és a rendes érték között. |
| --- | --- |

(46)

Az egyik exportáló gyártó kért egy kiigazítást a kapcsolt importőrének viszonteladási árában foglalt mennyiségi diszkontra az első független ügyfél felé, azt állítva, hogy viszonteladási árai egyes olyan ügyfeleknek, amelyekkel negyedéves szerződése van, alacsonyabbak, mint azoknak az ügyfeleknek az árai, ahol a vásárlás azonnali alapon történik. Úgy érvelt továbbá, hogy az ilyen szerződések nem belföldi ügyfelekkel köttetnek, és ezért korrekciót kell alkalmazni az export árban, hogy valós lehessen az összehasonlítás az exportár és a rendes érték között.

| (47) | A Bizottság megvizsgálta az igényelt kiigazítás helyénvalóságát. A vizsgálat azt mutatta, hogy a Közösségben néhány ügyfélnek valóban negyedéves szerződése volt a kapcsolt importőrrel. Mivel megállapítást nyert, hogy a belföldi ügyfeleknek nem voltak ilyen szerződéseik, további vizsgálat tárgyát képezte, hogy a rendes érték és az exportár összehasonlítható alapokon áll-e. Nem lehetett megállapítani azt, hogy a Közösségben lévő ügyfeleknek szóló árak tartalmazták az érvelés szerinti diszkontot. Továbbá, az érvelés szerinti diszkont nem került kimutatásra diszkontként a számlákon, nem bocsátottak ki jóváíró számlákat a diszkonttal kapcsolatban, és az állítólagos diszkont nem szerepelt sem a gyártó számvitelében, sem a kapcsolt importőrében. Megjegyzendő, hogy a mennyiségi diszkontok kiigazításhoz csak akkor vehetők figyelembe, amikor azokat ténylegesen a vizsgált eladásokhoz közvetlenül kapcsolódó mennyiségi különbségekre adják. Ebben az esetben azonban nem volt megállapítható az, hogy ilyen diszkontokat adott volna az érintett vállalat. Következésképpen, és arra a tényre való tekintettel, hogy a rendes érték és az exportár összehasonlítható alapúnak találtatott, az igényelt korrekciót a mennyiségi diszkontra elutasították. |
| --- | --- |

(47)

A Bizottság megvizsgálta az igényelt kiigazítás helyénvalóságát. A vizsgálat azt mutatta, hogy a Közösségben néhány ügyfélnek valóban negyedéves szerződése volt a kapcsolt importőrrel. Mivel megállapítást nyert, hogy a belföldi ügyfeleknek nem voltak ilyen szerződéseik, további vizsgálat tárgyát képezte, hogy a rendes érték és az exportár összehasonlítható alapokon áll-e. Nem lehetett megállapítani azt, hogy a Közösségben lévő ügyfeleknek szóló árak tartalmazták az érvelés szerinti diszkontot. Továbbá, az érvelés szerinti diszkont nem került kimutatásra diszkontként a számlákon, nem bocsátottak ki jóváíró számlákat a diszkonttal kapcsolatban, és az állítólagos diszkont nem szerepelt sem a gyártó számvitelében, sem a kapcsolt importőrében. Megjegyzendő, hogy a mennyiségi diszkontok kiigazításhoz csak akkor vehetők figyelembe, amikor azokat ténylegesen a vizsgált eladásokhoz közvetlenül kapcsolódó mennyiségi különbségekre adják. Ebben az esetben azonban nem volt megállapítható az, hogy ilyen diszkontokat adott volna az érintett vállalat. Következésképpen, és arra a tényre való tekintettel, hogy a rendes érték és az exportár összehasonlítható alapúnak találtatott, az igényelt korrekciót a mennyiségi diszkontra elutasították.

| (48) | Mindhárom megvizsgált vállalat igényelt korrekciót a vámhátrányra az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésének b) pontjára hivatkozva, azon az alapon, hogy a behozatali terheket állítólag a hasonló termék viselte, amikor azt felhasználásra szánták az exportáló országban, de visszafizetésre került vagy nem kellett kifizetni, amikor a terméket a Közösségbe irányuló exportra értékesítették. |
| --- | --- |

(48)

Mindhárom megvizsgált vállalat igényelt korrekciót a vámhátrányra az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésének b) pontjára hivatkozva, azon az alapon, hogy a behozatali terheket állítólag a hasonló termék viselte, amikor azt felhasználásra szánták az exportáló országban, de visszafizetésre került vagy nem kellett kifizetni, amikor a terméket a Közösségbe irányuló exportra értékesítették.

| (49) | Ezt az igényt megalapozatlannak találták, mivel egyik vállalat sem tudta kimutatni, hogy a vállalatoknak visszafizetett importterhek a Közösségbe exportált érintett termék exportjával voltak összefüggésben. |
| --- | --- |

(49)

Ezt az igényt megalapozatlannak találták, mivel egyik vállalat sem tudta kimutatni, hogy a vállalatoknak visszafizetett importterhek a Közösségbe exportált érintett termék exportjával voltak összefüggésben.

| (50) | Egy vállalat kért korrekciót az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésének f) pontja alapján a közvetlenül kapcsolódó csomagolási költségek különbségeire az exportált és a belföldön eladott termékek között. Ilyen szempontból a vállalat nem tudott bemutatni semmiféle költségkülönbséget, amely az árak összehasonlíthatóságára hatott volna, az érintett termék csomagolása és az együttműködő koreai exportőrök által a belföldi piacon eladott hasonló terméké között. Ezen az alapon a felvetés elutasításra került. |
| --- | --- |

(50)

Egy vállalat kért korrekciót az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésének f) pontja alapján a közvetlenül kapcsolódó csomagolási költségek különbségeire az exportált és a belföldön eladott termékek között. Ilyen szempontból a vállalat nem tudott bemutatni semmiféle költségkülönbséget, amely az árak összehasonlíthatóságára hatott volna, az érintett termék csomagolása és az együttműködő koreai exportőrök által a belföldi piacon eladott hasonló terméké között. Ezen az alapon a felvetés elutasításra került.

3.4.   Dömpingkülönbözet

| (51) | Ahogyan arról az alaprendelet 2. cikkének (11) bekezdése rendelkezik, minden vállalatnál minden terméktípus rendes értékének korrigált súlyozott átlagát összevetették minden egyes, megfelelő terméktípus exportjának korrigált súlyozott átlagárával. |
| --- | --- |

(51)

Ahogyan arról az alaprendelet 2. cikkének (11) bekezdése rendelkezik, minden vállalatnál minden terméktípus rendes értékének korrigált súlyozott átlagát összevetették minden egyes, megfelelő terméktípus exportjának korrigált súlyozott átlagárával.

| (52) | Ezen az alapon, a dömpingkülönbözetek a közösségi CIF-határparitás szerinti, vámfizetés előtti importár százalékában kifejezve a következők:






  Honeywell Sysko Co., Inc. | 4,5 % |
| --- | --- | --- |
| Hyosung Corporation | 0 % |
| Kolon Industries Inc. | 0 %. |

(52)

Ezen az alapon, a dömpingkülönbözetek a közösségi CIF-határparitás szerinti, vámfizetés előtti importár százalékában kifejezve a következők:

Honeywell Sysko Co., Inc.

4,5 %

Hyosung Corporation

0 %

Kolon Industries Inc.

0 %.

| (53) | A Koreából származó behozatalt illetően meg kell jegyezni, hogy a fenti három exportáló gyártó az ebből az országból származó export teljességét képviseli, az Eurostat adataival való összehasonlítás szerint. Annak felmérésére, hogy országos szinten a dömpingkülönbözet az elhanyagolható szint alatt volt-e, megállapították az országos dömpingkülönbözet súlyozott átlagát. Azt találták, hogy ez a különbözet az elhanyagolható szint alatt van, a Hyosung és a Kolon exportjának a Honeywell exportjához viszonyított súlya miatt. Figyelembe véve az országos szintű elhanyagolható dömpingkülönbözetet, azt a következtetést vonták le, hogy a vizsgálatot dömpingellenes intézkedések meghozatala nélkül meg kell szüntetni a Koreai Köztársaságból származó behozatal tekintetében, az alaprendelet 9. cikkének (3) bekezdésével összhangban. |
| --- | --- |

(53)

A Koreából származó behozatalt illetően meg kell jegyezni, hogy a fenti három exportáló gyártó az ebből az országból származó export teljességét képviseli, az Eurostat adataival való összehasonlítás szerint. Annak felmérésére, hogy országos szinten a dömpingkülönbözet az elhanyagolható szint alatt volt-e, megállapították az országos dömpingkülönbözet súlyozott átlagát. Azt találták, hogy ez a különbözet az elhanyagolható szint alatt van, a Hyosung és a Kolon exportjának a Honeywell exportjához viszonyított súlya miatt. Figyelembe véve az országos szintű elhanyagolható dömpingkülönbözetet, azt a következtetést vonták le, hogy a vizsgálatot dömpingellenes intézkedések meghozatala nélkül meg kell szüntetni a Koreai Köztársaságból származó behozatal tekintetében, az alaprendelet 9. cikkének (3) bekezdésével összhangban.

4.   Tajvan

4.1.   Rendes érték

| (54) | Mindkét megvizsgált tajvani vállalat esetében a Közösségbe irányuló exportra értékesített terméktípusok legnagyobb részénél megállapítást nyert, hogy a belföldi eladások reprezentatív mennyiségekben és a rendes kereskedelmi forgalomban történtek. Ezeknek a terméktípusoknak a rendes értéke a független ügyfelek által Tajvan belföldi piacán a vizsgálati időszakban fizetett vagy fizetendő tényleges árakon alapult, az alaprendelet 2. cikkének (1) bekezdésével összhangban. |
| --- | --- |

(54)

Mindkét megvizsgált tajvani vállalat esetében a Közösségbe irányuló exportra értékesített terméktípusok legnagyobb részénél megállapítást nyert, hogy a belföldi eladások reprezentatív mennyiségekben és a rendes kereskedelmi forgalomban történtek. Ezeknek a terméktípusoknak a rendes értéke a független ügyfelek által Tajvan belföldi piacán a vizsgálati időszakban fizetett vagy fizetendő tényleges árakon alapult, az alaprendelet 2. cikkének (1) bekezdésével összhangban.

| (55) | Az olyan terméktípusokra, amelyek értékesítése nem a rendes kereskedelmi forgalom keretében zajlott, valamint azokra a terméktípusokra, amelyeket nem értékesítettek reprezentatív mennyiségben a belföldi piacon, a rendes értéket létre kellett hozni. Mindkét megvizsgált vállalat korlátozott mennyiségeket értékesített egyes ilyen terméktípusokból a Közösségbe irányuló exportra. A rendes értéket a fenti 22 preambulum-bekezdésben meghatározott alapon hozták létre. |
| --- | --- |

(55)

Az olyan terméktípusokra, amelyek értékesítése nem a rendes kereskedelmi forgalom keretében zajlott, valamint azokra a terméktípusokra, amelyeket nem értékesítettek reprezentatív mennyiségben a belföldi piacon, a rendes értéket létre kellett hozni. Mindkét megvizsgált vállalat korlátozott mennyiségeket értékesített egyes ilyen terméktípusokból a Közösségbe irányuló exportra. A rendes értéket a fenti 22 preambulum-bekezdésben meghatározott alapon hozták létre.

4.2.   Exportár

| (56) | Az érintett termék összes eladásai a két exportáló gyártó részéről a Közösség piacán közvetlenül független ügyfeleknek történtek a Közösségben. Következésképpen az exportárat az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdésével összhangban állapították meg, a ténylegesen fizetett vagy fizetendő exportárak alapján. |
| --- | --- |

(56)

Az érintett termék összes eladásai a két exportáló gyártó részéről a Közösség piacán közvetlenül független ügyfeleknek történtek a Közösségben. Következésképpen az exportárat az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdésével összhangban állapították meg, a ténylegesen fizetett vagy fizetendő exportárak alapján.

4.3.   Összehasonlítás

| (57) | A valós összehasonlítás érdekében, az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban, figyelembe vették a tényezők olyan különbségeit, amelyek kihatnak az árak összehasonlíthatóságára. Mindkét megvizsgált exportáló gyártó esetében engedményeket adtak a szállítási költségekre, a tengeri fuvardíjra és a biztosítási díjra, a kezelésre, a rakodásra és a járulékos költségekre, az importilletékekre és a közvetett adókra, a hitelköltségekre, az eladás utáni költségekre, a jutalékokra, az árengedményekre és a visszatérítésekre, amikor azok alkalmazhatóak és indokoltak voltak. |
| --- | --- |

(57)

A valós összehasonlítás érdekében, az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban, figyelembe vették a tényezők olyan különbségeit, amelyek kihatnak az árak összehasonlíthatóságára. Mindkét megvizsgált exportáló gyártó esetében engedményeket adtak a szállítási költségekre, a tengeri fuvardíjra és a biztosítási díjra, a kezelésre, a rakodásra és a járulékos költségekre, az importilletékekre és a közvetett adókra, a hitelköltségekre, az eladás utáni költségekre, a jutalékokra, az árengedményekre és a visszatérítésekre, amikor azok alkalmazhatóak és indokoltak voltak.

4.4.   Dömpingkülönbözet

| (58) | Ahogyan arról az alaprendelet 2. cikkének (11) bekezdése rendelkezik, minden vállalatnál minden terméktípus rendes értékének korrigált súlyozott átlagát összevetették minden egyes, megfelelő terméktípus exportjának korrigált súlyozott átlagárával. |
| --- | --- |

(58)

Ahogyan arról az alaprendelet 2. cikkének (11) bekezdése rendelkezik, minden vállalatnál minden terméktípus rendes értékének korrigált súlyozott átlagát összevetették minden egyes, megfelelő terméktípus exportjának korrigált súlyozott átlagárával.

| (59) | Ezen az alapon, a dömpingkülönbözetek a közösségi CIF-határparitás szerinti, vámfizetés előtti importár százalékában kifejezve a következők:






  Far Eastern Textiles Corporation | 5,5 % |
| --- | --- | --- |
| Shinkong Corporation | 0 % |

(59)

Ezen az alapon, a dömpingkülönbözetek a közösségi CIF-határparitás szerinti, vámfizetés előtti importár százalékában kifejezve a következők:

Far Eastern Textiles Corporation

5,5 %

Shinkong Corporation

0 %

| (60) | Mivel az együttműködés szintje magas volt (az érintett termék Tajvanból a Közösségbe irányuló exportjának több mint 80 %-a) a maradvány dömpingkülönbözetet ugyanazon a szinten állapították meg, mint a Far Eastern Textiles Corporation, együttműködő exportáló gyártó számára megállapítottat, nevezetesen 5,5 %-on. |
| --- | --- |

(60)

Mivel az együttműködés szintje magas volt (az érintett termék Tajvanból a Közösségbe irányuló exportjának több mint 80 %-a) a maradvány dömpingkülönbözetet ugyanazon a szinten állapították meg, mint a Far Eastern Textiles Corporation, együttműködő exportáló gyártó számára megállapítottat, nevezetesen 5,5 %-on.

D.   KÁROKOZÁS

1.   A közösségi iparág meghatározása

| (61) | A Közösségen belül a hasonló terméket hat gyártó állítja elő, vagyis az a két vállalat, amelyek nevében a panaszt benyújtották (Acordis és KoSa), és négy további gyártó. Ahogyan azt a fenti 3 preambulum-bekezdés jelzi, a KoSa visszavonta támogatását a panasszal kapcsolatban, 2004. március 8-án. |
| --- | --- |

(61)

A Közösségen belül a hasonló terméket hat gyártó állítja elő, vagyis az a két vállalat, amelyek nevében a panaszt benyújtották (Acordis és KoSa), és négy további gyártó. Ahogyan azt a fenti 3 preambulum-bekezdés jelzi, a KoSa visszavonta támogatását a panasszal kapcsolatban, 2004. március 8-án.

| (62) | A hasonló termék négy másik közösségi gyártója közül az egyik, a spanyol Brilén vállalat, azzal állt elő a megindítás után, hogy támogatja a panaszt, és teljes mértékben együttműködött az eljárás során. |
| --- | --- |

(62)

A hasonló termék négy másik közösségi gyártója közül az egyik, a spanyol Brilén vállalat, azzal állt elő a megindítás után, hogy támogatja a panaszt, és teljes mértékben együttműködött az eljárás során.

| (63) | Egy másik közösségi gyártó, a Honeywell, amelynek gyártókapacitásai vannak többek között Franciaországban, benyújtott választ a kérdőívre. A kérdőíves válasz benyújtása után a Honeywell úgy döntött, hogy ellenzi az eljárást. |
| --- | --- |

(63)

Egy másik közösségi gyártó, a Honeywell, amelynek gyártókapacitásai vannak többek között Franciaországban, benyújtott választ a kérdőívre. A kérdőíves válasz benyújtása után a Honeywell úgy döntött, hogy ellenzi az eljárást.

| (64) | Az a két közösségi gyártó, akik támogatták a vizsgálatot, az Acordis és a Brilén, az érintett termék közösségi gyártásának együttesen mintegy 40 %-át képviselték a vi. során. Ezek úgy tekintendők, hogy ők alkotják a „közösségi iparágat” az alaprendelet 4. cikke (1) bekezdésének és 5. cikke (4) bekezdésének értelmében, és a továbbiakban rájuk „közösségi iparágként” utalunk. |
| --- | --- |

(64)

Az a két közösségi gyártó, akik támogatták a vizsgálatot, az Acordis és a Brilén, az érintett termék közösségi gyártásának együttesen mintegy 40 %-át képviselték a vi. során. Ezek úgy tekintendők, hogy ők alkotják a „közösségi iparágat” az alaprendelet 4. cikke (1) bekezdésének és 5. cikke (4) bekezdésének értelmében, és a továbbiakban rájuk „közösségi iparágként” utalunk.

| (65) | Mivel a közösségi iparág csak két gyártót tartalmaz, a közösségi iparágra vonatkozó adatokat indexálni kellett a titoktartás megőrzése érdekében, az alaprendelet 19. cikkének alapján. |
| --- | --- |

(65)

Mivel a közösségi iparág csak két gyártót tartalmaz, a közösségi iparágra vonatkozó adatokat indexálni kellett a titoktartás megőrzése érdekében, az alaprendelet 19. cikkének alapján.

2.   Közösségi felhasználás

| (66) | A közösségi felhasználás megállapítása a hasonló termék valamennyi, a Közösségben lévő gyártójának a panaszos becslése szerinti gyártása alapján történt, plusz az Eurostat által jelentett behozatal az összes országból, mínusz az összes országba irányuló kivitel. |
| --- | --- |

(66)

A közösségi felhasználás megállapítása a hasonló termék valamennyi, a Közösségben lévő gyártójának a panaszos becslése szerinti gyártása alapján történt, plusz az Eurostat által jelentett behozatal az összes országból, mínusz az összes országba irányuló kivitel.

| (67) | A közösségi felhasználásról megállapítást nyert, hogy lényegében stabil maradt a megvizsgált időszakban, mivel csak 1 %-kal nőtt. A részletes adatok a következők:









  Felhasználás | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 (vi.) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tonna | 206 000 | 206 900 | 207 900 | 207 400 |
| Index | 100 | 100 | 101 | 101 |

(67)

A közösségi felhasználásról megállapítást nyert, hogy lényegében stabil maradt a megvizsgált időszakban, mivel csak 1 %-kal nőtt. A részletes adatok a következők:

Felhasználás

2000

2001

2002

2003 (vi.)

Tonna

206 000

206 900

207 900

207 400

Index

100

100

101

101

3.   A dömpingelt behozatal volumene és piaci részaránya

| (68) | Mivel az érintett terméknél csak egy tajvani exportáló gyártó esetében találtak dömpingelést a vi. során, az érintett terméknek attól az exportáló gyártótól a Közösségbe irányuló behozatalára vonatkozó adatokat indexálni kellett a titoktartás megőrzése érdekében, az alaprendelet 19. cikkének megfelelően. |
| --- | --- |

(68)

Mivel az érintett terméknél csak egy tajvani exportáló gyártó esetében találtak dömpingelést a vi. során, az érintett terméknek attól az exportáló gyártótól a Közösségbe irányuló behozatalára vonatkozó adatokat indexálni kellett a titoktartás megőrzése érdekében, az alaprendelet 19. cikkének megfelelően.

| (69) | A 2000 és a vi. közötti időszak dömpingelt behozatalának volumenére vonatkozó információk az együttműködő exportáló gyártó által átadottakon alapulnak, amelyről megállapítást nyert, hogy dömpingelt a vi. során. A Tajvanból származó dömpingelt behozatal 16 %-kal csökkent 2000 és 2001 között, de jelentősen nőtt 2002-ben és a vi. folyamán, így a megvizsgált időszakban a teljes növekedés 112 %-ot ért el. A Tajvanból származó dömpingelt behozatal piaci részaránya ugyanilyen módon alakult. Megjegyzendő, hogy ez a piaci részarány a megvizsgált időszakban korlátozott volt, és mindig a 4 % alatt maradt.









  Behozatal | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 (vi.) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volumen (tonna) | Nem tehető közzé (ld. fenti 68 preambulum-bekezdés) |
| Index | 100 | 84 | 136 | 212 |
| Piaci részarány | Nem tehető közzé (ld. fenti 68 preambulum-bekezdés) |
| Index | 100 | 84 | 135 | 211 |

(69)

A 2000 és a vi. közötti időszak dömpingelt behozatalának volumenére vonatkozó információk az együttműködő exportáló gyártó által átadottakon alapulnak, amelyről megállapítást nyert, hogy dömpingelt a vi. során. A Tajvanból származó dömpingelt behozatal 16 %-kal csökkent 2000 és 2001 között, de jelentősen nőtt 2002-ben és a vi. folyamán, így a megvizsgált időszakban a teljes növekedés 112 %-ot ért el. A Tajvanból származó dömpingelt behozatal piaci részaránya ugyanilyen módon alakult. Megjegyzendő, hogy ez a piaci részarány a megvizsgált időszakban korlátozott volt, és mindig a 4 % alatt maradt.

Behozatal

2000

2001

2002

2003 (vi.)

Volumen (tonna)

Nem tehető közzé (ld. fenti 68 preambulum-bekezdés)

Index

100

84

136

212

Piaci részarány

Nem tehető közzé (ld. fenti 68 preambulum-bekezdés)

Index

100

84

135

211

4.   A dömpingelt behozatal árai

| (70) | A 2000 és a vi. közötti időszak dömpingelt behozatalának volumenére vonatkozó információk az együttműködő, a vi. során dömpingelőnek találtatott exportáló gyártó által átadottakon alapulnak. |
| --- | --- |

(70)

A 2000 és a vi. közötti időszak dömpingelt behozatalának volumenére vonatkozó információk az együttműködő, a vi. során dömpingelőnek találtatott exportáló gyártó által átadottakon alapulnak.

a)   Az árak alakulása

| (71) | A vizsgálat során gyűjtött adatok szerint a tajvani importárak folyamatosan csökkentek, összesen 29 %-kal a megvizsgált időszak során.









  Importárak | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 (vi.) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EUR tonnánként | Nem tehető közzé (ld. fenti 68 preambulum-bekezdés) |
| Index | 100 | 99 | 80 | 71 |

(71)

A vizsgálat során gyűjtött adatok szerint a tajvani importárak folyamatosan csökkentek, összesen 29 %-kal a megvizsgált időszak során.

Importárak

2000

2001

2002

2003 (vi.)

EUR tonnánként

Nem tehető közzé (ld. fenti 68 preambulum-bekezdés)

Index

100

99

80

71

b)   Alákínálás

| (72) | Elvégezték az érintett termék összehasonlítható mintáira az exportáló gyártó és a közösségi iparág a Közösségben érvényes átlagos értékesítési árainak összehasonlítását. Ennek céljára a közösségi iparág gyártelepi, nem kapcsolt ügyfeleknek szóló árait, minden visszatérítéstől és adótól megtisztítva, összehasonlították – megfelelő korrekciókkal a behozatal utáni költségekre – annak a tajvani exportáló gyártónak a közösségi CIF-határparitás szerinti áraival, amelyről megállapítást nyert, hogy a vi. során dömpingelt. Az összehasonlítás azt mutatta, hogy a vi. során a Tajvanból származó érintett terméket a Közösségben a közösségi iparág áraihoz képest 25 %–30 % közötti alákínálással értékesítették. |
| --- | --- |

(72)

Elvégezték az érintett termék összehasonlítható mintáira az exportáló gyártó és a közösségi iparág a Közösségben érvényes átlagos értékesítési árainak összehasonlítását. Ennek céljára a közösségi iparág gyártelepi, nem kapcsolt ügyfeleknek szóló árait, minden visszatérítéstől és adótól megtisztítva, összehasonlították – megfelelő korrekciókkal a behozatal utáni költségekre – annak a tajvani exportáló gyártónak a közösségi CIF-határparitás szerinti áraival, amelyről megállapítást nyert, hogy a vi. során dömpingelt. Az összehasonlítás azt mutatta, hogy a vi. során a Tajvanból származó érintett terméket a Közösségben a közösségi iparág áraihoz képest 25 %–30 % közötti alákínálással értékesítették.

5.   A közösségi iparág helyzete

| (73) | Az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése alapján a Bizottság megvizsgálta az összes vonatkozó gazdasági tényezőt és indexet, amely jelentőséggel bír a közösségi iparág állapotára nézve. |
| --- | --- |

(73)

Az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése alapján a Bizottság megvizsgálta az összes vonatkozó gazdasági tényezőt és indexet, amely jelentőséggel bír a közösségi iparág állapotára nézve.

a)   Gyártás, gyártási kapacitás és kapacitáskihasználás

| (74) | Viszonylag stabil gyártást követően, 2000 és 2002 között, az érintett termék gyártása a közösségi gyártóknál 4 %-kal nőtt a vi. folyamán. A gyártási kapacitás a megvizsgált időszak egésze folyamán összesen 8 %-kal nőtt. |
| --- | --- |

(74)

Viszonylag stabil gyártást követően, 2000 és 2002 között, az érintett termék gyártása a közösségi gyártóknál 4 %-kal nőtt a vi. folyamán. A gyártási kapacitás a megvizsgált időszak egésze folyamán összesen 8 %-kal nőtt.

| (75) | A kapacitáskihasználás először 7 %-kal csökkent, 2000 és 2001 között, de aztán 3 %-kal nőtt 2003-ig, így a csökkenés összesen 4 % volt a megvizsgált időszakban.









  Termelés | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 (vi.) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Termelés | Nem tehető közzé (ld. fenti 65 preambulum-bekezdés) |
| Index | 100 | 99 | 100 | 104 |
| Gyártási kapacitás | Nem tehető közzé (ld. fenti 65 preambulum-bekezdés) |
| Index | 100 | 106 | 107 | 108 |
| Kapacitáskihasználás | Nem tehető közzé (ld. fenti 65 preambulum-bekezdés) |
| Index | 100 | 93 | 94 | 96 |

(75)

A kapacitáskihasználás először 7 %-kal csökkent, 2000 és 2001 között, de aztán 3 %-kal nőtt 2003-ig, így a csökkenés összesen 4 % volt a megvizsgált időszakban.

Termelés

2000

2001

2002

2003 (vi.)

Termelés

Nem tehető közzé (ld. fenti 65 preambulum-bekezdés)

Index

100

99

100

104

Gyártási kapacitás

Nem tehető közzé (ld. fenti 65 preambulum-bekezdés)

Index

100

106

107

108

Kapacitáskihasználás

Nem tehető közzé (ld. fenti 65 preambulum-bekezdés)

Index

100

93

94

96

b)   Készletek

| (76) | Az érintett termék készleteit csak a 2001 és 2003 közötti időszakra lehetett elemezni, mivel a közösségi iparág nem volt olyan helyzetben, hogy konzisztens információkat tudott volna szolgáltatni az azt megelőző időszakra. Ez azért volt, mert az egyik közösségi gyártó csak 2001-ben kezdte meg a működését, és ezért nem rendelkezett azt az évet megelőzően készletekkel, a másik közösségi gyártó pedig nem tudott konzisztens információkat adni, belső átszervezések miatt. |
| --- | --- |

(76)

Az érintett termék készleteit csak a 2001 és 2003 közötti időszakra lehetett elemezni, mivel a közösségi iparág nem volt olyan helyzetben, hogy konzisztens információkat tudott volna szolgáltatni az azt megelőző időszakra. Ez azért volt, mert az egyik közösségi gyártó csak 2001-ben kezdte meg a működését, és ezért nem rendelkezett azt az évet megelőzően készletekkel, a másik közösségi gyártó pedig nem tudott konzisztens információkat adni, belső átszervezések miatt.

| (77) | A készletek 14 %-kal csökkentek 2001 és 2002 között, és meglehetősen stabilak maradtak a vi. során, így a csökkenés összesen 12 % volt 2001 és a vi. között.









  Készletek | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 (vi.) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tonna | Nem tehető közzé (ld. fenti 65 preambulum-bekezdés) |
| Index | N/A | 100 | 86 | 88 |

(77)

A készletek 14 %-kal csökkentek 2001 és 2002 között, és meglehetősen stabilak maradtak a vi. során, így a csökkenés összesen 12 % volt 2001 és a vi. között.

Készletek

2000

2001

2002

2003 (vi.)

Tonna

Nem tehető közzé (ld. fenti 65 preambulum-bekezdés)

Index

N/A

100

86

88

c)   Értékesítési volumen és piaci részarány

| (78) | A közösségi iparág által gyártott érintett termék értékesítése a közösségi piacon 2 %-kal csökkent 2000-től 2002-ig, de 5 %-kal nőtt a vi. során, így a teljes növekedés 3 % volt a megvizsgált időszakban. Ezzel egyidejűleg a piaci részarány 3 %-kal csökkent 2000 és 2002 között, de azt követően 5 %-kal nőtt a vi. folyamán, így a megvizsgált időszakban a teljes növekedés 2 %-ot ért el. A közösségi iparág piaci részaránya 20 % és 30 % között volt a megvizsgált időszak folyamán.









  Értékesítés | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 (vi.) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A közösségi iparág értékesítése (tonna) | Nem tehető közzé (ld. fenti 65 preambulum-bekezdés) |
| Index | 100 | 100 | 98 | 103 |
| A közösségi iparág piaci részaránya | Nem tehető közzé (ld. fenti 65 preambulum-bekezdés) |
| Index | 100 | 99 | 97 | 102 |

(78)

A közösségi iparág által gyártott érintett termék értékesítése a közösségi piacon 2 %-kal csökkent 2000-től 2002-ig, de 5 %-kal nőtt a vi. során, így a teljes növekedés 3 % volt a megvizsgált időszakban. Ezzel egyidejűleg a piaci részarány 3 %-kal csökkent 2000 és 2002 között, de azt követően 5 %-kal nőtt a vi. folyamán, így a megvizsgált időszakban a teljes növekedés 2 %-ot ért el. A közösségi iparág piaci részaránya 20 % és 30 % között volt a megvizsgált időszak folyamán.

Értékesítés

2000

2001

2002

2003 (vi.)

A közösségi iparág értékesítése (tonna)

Nem tehető közzé (ld. fenti 65 preambulum-bekezdés)

Index

100

100

98

103

A közösségi iparág piaci részaránya

Nem tehető közzé (ld. fenti 65 preambulum-bekezdés)

Index

100

99

97

102

d)   Értékesítési árak

| (79) | A közösségi iparág által értékesített hasonló termék összes típusánál az értékesítés súlyozott átlagárai kezdetben 4 %-kal nőttek, 2000 és 2001 között. Az árak ezt követően 12 %-kal estek 2002-ben és további 5 %-kal estek a vi. során, így a teljes csökkenés 13 % volt a megvizsgált időszakban.









  Értékesítési ár | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 (vi.) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Értékesítési ár (EUR per tonna) | Nem tehető közzé (ld. fenti 65 preambulum-bekezdés) |
| Index | 100 | 104 | 92 | 87 |

(79)

A közösségi iparág által értékesített hasonló termék összes típusánál az értékesítés súlyozott átlagárai kezdetben 4 %-kal nőttek, 2000 és 2001 között. Az árak ezt követően 12 %-kal estek 2002-ben és további 5 %-kal estek a vi. során, így a teljes csökkenés 13 % volt a megvizsgált időszakban.

Értékesítési ár

2000

2001

2002

2003 (vi.)

Értékesítési ár (EUR per tonna)

Nem tehető közzé (ld. fenti 65 preambulum-bekezdés)

Index

100

104

92

87

| (80) | A gyártás költségének kiszámítása a közösségi iparág által a vonatkozó évben gyártott hasonló termék összes típusának súlyozott átlaga alapján történt. |
| --- | --- |

(80)

A gyártás költségének kiszámítása a közösségi iparág által a vonatkozó évben gyártott hasonló termék összes típusának súlyozott átlaga alapján történt.

| (81) | A gyártás költsége nőtt 2000 és 2001 között, de 2002-ben esett, majd viszonylag stabil maradt a vi. során. Nem követte az értékesítési árak csökkenésének mértékét 2002-ben és a vi. során.









  Költségek | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 (vi.) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gyártási költség (EUR per tonna) | Nem tehető közzé (ld. fenti 65 preambulum-bekezdés) |
| Index | 100 | 108 | 101 | 102 |

(81)

A gyártás költsége nőtt 2000 és 2001 között, de 2002-ben esett, majd viszonylag stabil maradt a vi. során. Nem követte az értékesítési árak csökkenésének mértékét 2002-ben és a vi. során.

Költségek

2000

2001

2002

2003 (vi.)

Gyártási költség (EUR per tonna)

Nem tehető közzé (ld. fenti 65 preambulum-bekezdés)

Index

100

108

101

102

e)   Jövedelmezőség

| (82) | A közösségi iparág átfogó jövedelmezősége az érintett termék vonatkozásában eredetileg 10 % és 15 % között volt 2000-ben. A jövedelmezőség ezt követően romlott, és veszteségbe fordult a vi. során. Ez a jövedelmezőség az érintett termék minden, a közösségi iparág által gyártott és a Közösségben értékesített típusára vonatkozik. A Brilén jövedelmezőségét nem vették figyelembe első üzleti évére (2001), mivel az torzította volna a képet, a jelentősen negatív jövedelmezőség miatt a hasonló termék gyártásfelfutásának időszakában.









  Jövedelmezőség | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 (vi.) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Jövedelmezőség (EK értékesítés) | Nem tehető közzé (ld. fenti 65 preambulum-bekezdés) |
| Index | 100 | 92 | 28 | – 22 |

(82)

A közösségi iparág átfogó jövedelmezősége az érintett termék vonatkozásában eredetileg 10 % és 15 % között volt 2000-ben. A jövedelmezőség ezt követően romlott, és veszteségbe fordult a vi. során. Ez a jövedelmezőség az érintett termék minden, a közösségi iparág által gyártott és a Közösségben értékesített típusára vonatkozik. A Brilén jövedelmezőségét nem vették figyelembe első üzleti évére (2001), mivel az torzította volna a képet, a jelentősen negatív jövedelmezőség miatt a hasonló termék gyártásfelfutásának időszakában.

Jövedelmezőség

2000

2001

2002

2003 (vi.)

Jövedelmezőség (EK értékesítés)

Nem tehető közzé (ld. fenti 65 preambulum-bekezdés)

Index

100

92

28

– 22

| (83) | Megjegyzendő, hogy az egyik vállalat felvetette, miszerint jövedelmezőségük lényegesen rosszabb lett volna, ha figyelembe veszik a gyártási létesítményük kihasználatlanságával összefüggő költségeket. Ezek a többletköltségek azonban nem voltak figyelembe vehetők, mivel azok nem voltak kellőképpen alátámasztva, és ezért nem lehetett azokat ellenőrizni. |
| --- | --- |

(83)

Megjegyzendő, hogy az egyik vállalat felvetette, miszerint jövedelmezőségük lényegesen rosszabb lett volna, ha figyelembe veszik a gyártási létesítményük kihasználatlanságával összefüggő költségeket. Ezek a többletköltségek azonban nem voltak figyelembe vehetők, mivel azok nem voltak kellőképpen alátámasztva, és ezért nem lehetett azokat ellenőrizni.

f)   Beruházások és a beruházások megtérülése

| (84) | Az érintett termékkel kapcsolatos tevékenységbe történő befektetés jelentősen csökkent a megvizsgált időszakban. Megjegyzendő, hogy 2000-ben a beruházások különösen nagyok voltak, mivel az egyik közösségi gyártó új üzemet épített, amely durván 50 %-ot képvisel annak az évnek az összes beruházásában. A részletes adatok az alábbiakban kerülnek bemutatásra:









  Beruházások | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 (vi.) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Beruházások (’000 EUR) | Nem tehető közzé (ld. fenti 65 preambulum-bekezdés) |
| Index | 100 | 77 | 34 | 51 |
| A beruházások megtérülése | Nem tehető közzé (ld. fenti 65 preambulum-bekezdés) |
| Index | 100 | 94 | 20 | – 18 |

(84)

Az érintett termékkel kapcsolatos tevékenységbe történő befektetés jelentősen csökkent a megvizsgált időszakban. Megjegyzendő, hogy 2000-ben a beruházások különösen nagyok voltak, mivel az egyik közösségi gyártó új üzemet épített, amely durván 50 %-ot képvisel annak az évnek az összes beruházásában. A részletes adatok az alábbiakban kerülnek bemutatásra:

Beruházások

2000

2001

2002

2003 (vi.)

Beruházások (’000 EUR)

Nem tehető közzé (ld. fenti 65 preambulum-bekezdés)

Index

100

77

34

51

A beruházások megtérülése

Nem tehető közzé (ld. fenti 65 preambulum-bekezdés)

Index

100

94

20

– 18

| (85) | A beruházások megtérülése folyamatosan csökkent a megvizsgált időszakban, majd negatívba fordult a vi. során. Ez a csökkenés egybeesett általában a jövedelmezőség romlásával a megvizsgált időszakban. |
| --- | --- |

(85)

A beruházások megtérülése folyamatosan csökkent a megvizsgált időszakban, majd negatívba fordult a vi. során. Ez a csökkenés egybeesett általában a jövedelmezőség romlásával a megvizsgált időszakban.

g)   Cash flow és tőkebevonási képesség

| (86) | A közösségi iparág pénzáramlása viszonylag stabil volt 2000-ben és 2001-ben, de romlott 2002-ben és a vi. során, mind abszolút értékben, mind pedig a forgalom százalékában kifejezve. Ez a fejlemény egybeesett általában a jövedelmezőség romlásával a megvizsgált időszakban.









  Cash flow | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 (vi.) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Cash flow (’000 EUR) | Nem tehető közzé (ld. fenti 65 preambulum-bekezdés) |
| Index | 100 | 101 | 48 | – 3 |
| Cash flow, a forgalom százalékában kifejezve | Nem tehető közzé (ld. fenti 65 preambulum-bekezdés) |
| Index | 100 | 91 | 53 | – 4 |

(86)

A közösségi iparág pénzáramlása viszonylag stabil volt 2000-ben és 2001-ben, de romlott 2002-ben és a vi. során, mind abszolút értékben, mind pedig a forgalom százalékában kifejezve. Ez a fejlemény egybeesett általában a jövedelmezőség romlásával a megvizsgált időszakban.

Cash flow

2000

2001

2002

2003 (vi.)

Cash flow (’000 EUR)

Nem tehető közzé (ld. fenti 65 preambulum-bekezdés)

Index

100

101

48

– 3

Cash flow, a forgalom százalékában kifejezve

Nem tehető közzé (ld. fenti 65 preambulum-bekezdés)

Index

100

91

53

– 4

| (87) | Mindkét közösségi gyártó a vállalatcsoporton belül szerez tőkét. A beruházások és a K+F-ráfordítások eddig nem szenvedték meg jelentősen a működés negatív jövedelmezőségét. |
| --- | --- |

(87)

Mindkét közösségi gyártó a vállalatcsoporton belül szerez tőkét. A beruházások és a K+F-ráfordítások eddig nem szenvedték meg jelentősen a működés negatív jövedelmezőségét.

h)   Foglalkoztatás, termelékenység és bérek

| (88) | A foglalkoztatás 10 %-kal csökkent a megvizsgált időszakban. Mivel a gyártás a megvizsgált időszakban nőtt, a foglalkoztatás csökkenése azt jelenti, hogy a termelékenység, az egy dolgozóra jutó kibocsátással mérve, jelentősen, 16 %-kal nőtt a megvizsgált időszakban. Az egy dolgozóra jutó bérköltségek növekedése az iparági szintű kollektív béralku eredménye, és kevesebb volt, mint az átlagos, 6,4 %-os inflációs ráta a Közösségben a megvizsgált időszakban.









  Foglalkoztatás | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 (vi.) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A foglalkoztatottak száma | Nem tehető közzé (ld. fenti 65 preambulum-bekezdés) |
| Index | 100 | 101 | 98 | 90 |
| A munkaerő egy foglalkoztatottra jutó költsége (EUR-ban) | Nem tehető közzé (ld. fenti 65 preambulum-bekezdés) |
| Index | 100 | 100 | 105 | 104 |
| Egy foglalkoztatottra jutó gyártás (tonna/év) | Nem tehető közzé (ld. fenti 65 preambulum-bekezdés) |
| Index | 100 | 98 | 102 | 116 |

(88)

A foglalkoztatás 10 %-kal csökkent a megvizsgált időszakban. Mivel a gyártás a megvizsgált időszakban nőtt, a foglalkoztatás csökkenése azt jelenti, hogy a termelékenység, az egy dolgozóra jutó kibocsátással mérve, jelentősen, 16 %-kal nőtt a megvizsgált időszakban. Az egy dolgozóra jutó bérköltségek növekedése az iparági szintű kollektív béralku eredménye, és kevesebb volt, mint az átlagos, 6,4 %-os inflációs ráta a Közösségben a megvizsgált időszakban.

Foglalkoztatás

2000

2001

2002

2003 (vi.)

A foglalkoztatottak száma

Nem tehető közzé (ld. fenti 65 preambulum-bekezdés)

Index

100

101

98

90

A munkaerő egy foglalkoztatottra jutó költsége (EUR-ban)

Nem tehető közzé (ld. fenti 65 preambulum-bekezdés)

Index

100

100

105

104

Egy foglalkoztatottra jutó gyártás (tonna/év)

Nem tehető közzé (ld. fenti 65 preambulum-bekezdés)

Index

100

98

102

116

i)   A dömping nagyságrendje

| (89) | Ami a tényleges dömpingkülönbözet nagyságrendje által a közösségi iparágra gyakorolt hatást illeti, a Tajvanból származó behozatal árai mellett ez a hatás nem tekinthető elhanyagolhatónak, még akkor sem, ha a behozatali volumenek korlátozottak voltak. |
| --- | --- |

(89)

Ami a tényleges dömpingkülönbözet nagyságrendje által a közösségi iparágra gyakorolt hatást illeti, a Tajvanból származó behozatal árai mellett ez a hatás nem tekinthető elhanyagolhatónak, még akkor sem, ha a behozatali volumenek korlátozottak voltak.

j)   A korábbi dömping vagy szubvencionálás utáni megélénkülés

| (90) | Bármiféle, a jelen vizsgálat során megvizsgált helyzetet megelőző dömpingre vagy szubvencionálásra utaló információ hiányában, ez a kérdés nem lényeges. |
| --- | --- |

(90)

Bármiféle, a jelen vizsgálat során megvizsgált helyzetet megelőző dömpingre vagy szubvencionálásra utaló információ hiányában, ez a kérdés nem lényeges.

6.   Következtetés a károkozásról

| (91) | 2000 és a vi. között a Tajvanról származó érintett termék dömpingelt behozatalának volumene jelentősen, 112 %-kal nőtt. Mindazonáltal, mivel a Tajvanból jövő behozatal abszolút számokban viszonylag kicsi, részaránya Közösség piacán kevesebb mint 2 %-kal nőtt. A Tajvanból jövő dömpingelt behozatal átlagárai következetesen alacsonyabbak voltak, mint a közösségi iparágéi a megvizsgált időszakban. Emellett a vi. során a Tajvanból jövő behozatal árai következetesen alákínáltak a közösségi iparág árainak. A súlyozott átlag alapján az árbeli alákínálás a vi. során közel 30 % volt. |
| --- | --- |

(91)

2000 és a vi. között a Tajvanról származó érintett termék dömpingelt behozatalának volumene jelentősen, 112 %-kal nőtt. Mindazonáltal, mivel a Tajvanból jövő behozatal abszolút számokban viszonylag kicsi, részaránya Közösség piacán kevesebb mint 2 %-kal nőtt. A Tajvanból jövő dömpingelt behozatal átlagárai következetesen alacsonyabbak voltak, mint a közösségi iparágéi a megvizsgált időszakban. Emellett a vi. során a Tajvanból jövő behozatal árai következetesen alákínáltak a közösségi iparág árainak. A súlyozott átlag alapján az árbeli alákínálás a vi. során közel 30 % volt.

| (92) | Egyes mutatóknál pozitív változások következtek be: a megvizsgált időszakban a gyártás 4 %-kal nőtt és a gyártási kapacitás 8 %-kal nőtt, míg a készletek 12 %-kal csökkentek. A Közösségben az eladások 3 %-kal nőttel, ami a piaci részarányt 2 %-kal növelte. Az egy foglalkoztatottra jutó gyártás 16 %-kal nőtt, miközben az egy foglalkoztatottra jutó bérköltség csak 4 %-kal nőtt (ami az EU 6,4 %-os átlagos inflációs rátájánál alacsonyabb a megvizsgált időszakban). |
| --- | --- |

(92)

Egyes mutatóknál pozitív változások következtek be: a megvizsgált időszakban a gyártás 4 %-kal nőtt és a gyártási kapacitás 8 %-kal nőtt, míg a készletek 12 %-kal csökkentek. A Közösségben az eladások 3 %-kal nőttel, ami a piaci részarányt 2 %-kal növelte. Az egy foglalkoztatottra jutó gyártás 16 %-kal nőtt, miközben az egy foglalkoztatottra jutó bérköltség csak 4 %-kal nőtt (ami az EU 6,4 %-os átlagos inflációs rátájánál alacsonyabb a megvizsgált időszakban).

| (93) | Más mutatók a közösségi iparág helyzetének romlását mutatják a megvizsgált időszak során. A megvizsgált időszakban a fajlagos értékesítési ár 13 %-kal csökkent, miközben a fajlagos gyártási költség 2 %-kal nőtt, ami negatív jövedelmezőséget eredményezett. A beruházások megtérülése és a működésből származó cash flow ugyanezt a negatív trendet követte. A foglalkoztatás 10 %-kal csökkent, a beruházás pedig 49 %-kal (nagyrészt az új üzem építése miatt 2000-ben, ami durván 50 %-ot tett ki annak az évnek az összes beruházásaiban). |
| --- | --- |

(93)

Más mutatók a közösségi iparág helyzetének romlását mutatják a megvizsgált időszak során. A megvizsgált időszakban a fajlagos értékesítési ár 13 %-kal csökkent, miközben a fajlagos gyártási költség 2 %-kal nőtt, ami negatív jövedelmezőséget eredményezett. A beruházások megtérülése és a működésből származó cash flow ugyanezt a negatív trendet követte. A foglalkoztatás 10 %-kal csökkent, a beruházás pedig 49 %-kal (nagyrészt az új üzem építése miatt 2000-ben, ami durván 50 %-ot tett ki annak az évnek az összes beruházásaiban).

| (94) | Az előbbiekre is figyelemmel, annak a következtetésnek a levonására került sor, hogy a közösségi iparág lényeges kárt szenvedett el az alaprendelet 3. cikkének (1) bekezdése és 3. cikkének (5) bekezdése értelmében. |
| --- | --- |

(94)

Az előbbiekre is figyelemmel, annak a következtetésnek a levonására került sor, hogy a közösségi iparág lényeges kárt szenvedett el az alaprendelet 3. cikkének (1) bekezdése és 3. cikkének (5) bekezdése értelmében.

E.   OKSÁGI ÖSSZEFÜGGÉSEK

1.   Bevezető

| (95) | Az alaprendelet 3. cikkének (6) bekezdésével és 3. cikkének (7) bekezdésével összhangban a Bizottság megvizsgálta, hogy a Tajvanból jövő dömpingelt behozatal okozott-e kárt a közösségi iparágnak, olyan mértékben, ami miatt az lényegesként sorolható be. A dömpingelt behozatalon kívüli, ismert tényezők, amelyek ugyanakkor kárt okozhattak a közösségi iparágnak szintén megvizsgálásra kerültek, annak biztosítására, hogy az ezen más tényezők által okozott lehetséges kárt ne tulajdonítsák a dömpingelt behozatalnak. |
| --- | --- |

(95)

Az alaprendelet 3. cikkének (6) bekezdésével és 3. cikkének (7) bekezdésével összhangban a Bizottság megvizsgálta, hogy a Tajvanból jövő dömpingelt behozatal okozott-e kárt a közösségi iparágnak, olyan mértékben, ami miatt az lényegesként sorolható be. A dömpingelt behozatalon kívüli, ismert tényezők, amelyek ugyanakkor kárt okozhattak a közösségi iparágnak szintén megvizsgálásra kerültek, annak biztosítására, hogy az ezen más tényezők által okozott lehetséges kárt ne tulajdonítsák a dömpingelt behozatalnak.

2.   A dömpingelt behozatal hatásai

| (96) | A megvizsgált időszakban a dömpingelt behozatal volumene 112 %-kal nőtt és a dömpingelt behozatal ára Tajvanból 29 %-kal csökkent. A közösségi iparág árai 13 %-kal csökkentek ugyanebben az időszakban, miközben a gyártási költségek 2 %-kal nőttek, ami ezáltal a jövedelmezőség romlását váltotta ki (mintegy 10–15 százalékpontos mértékben a megvizsgált időszakban). A közösségi iparág valójában veszteséges helyzetben volt a vi. során. Továbbá, a megállapított alákínálás átlagban mintegy 30 %-os volt a vi. során. Ilyen körülmények között megállapítást nyert, hogy a dömpingelt behozatal bizonyos nyomást gyakorolt a közösségi iparág áraira, és bizonyos negatív hatással járt a közösségi iparág helyzetére. |
| --- | --- |

(96)

A megvizsgált időszakban a dömpingelt behozatal volumene 112 %-kal nőtt és a dömpingelt behozatal ára Tajvanból 29 %-kal csökkent. A közösségi iparág árai 13 %-kal csökkentek ugyanebben az időszakban, miközben a gyártási költségek 2 %-kal nőttek, ami ezáltal a jövedelmezőség romlását váltotta ki (mintegy 10–15 százalékpontos mértékben a megvizsgált időszakban). A közösségi iparág valójában veszteséges helyzetben volt a vi. során. Továbbá, a megállapított alákínálás átlagban mintegy 30 %-os volt a vi. során. Ilyen körülmények között megállapítást nyert, hogy a dömpingelt behozatal bizonyos nyomást gyakorolt a közösségi iparág áraira, és bizonyos negatív hatással járt a közösségi iparág helyzetére.

| (97) | Mindazonáltal, a dömpingelt behozatal hatásának felmérésekor figyelembe kell venni azt is, hogy a dömpingelt behozatal volumenei mindig 4 % alatt voltak, és piaci részaránya a megvizsgált időszakban kevesebb mint két százalékponttal nőtt, mindig négy százalék alatt maradva. Ezekre az elemekre is figyelemmel nehéz bizonyossággal megállapítani azt, hogy a dömpingelt behozatal milyen hatással volt a közösségi iparág káros helyzetére. |
| --- | --- |

(97)

Mindazonáltal, a dömpingelt behozatal hatásának felmérésekor figyelembe kell venni azt is, hogy a dömpingelt behozatal volumenei mindig 4 % alatt voltak, és piaci részaránya a megvizsgált időszakban kevesebb mint két százalékponttal nőtt, mindig négy százalék alatt maradva. Ezekre az elemekre is figyelemmel nehéz bizonyossággal megállapítani azt, hogy a dömpingelt behozatal milyen hatással volt a közösségi iparág káros helyzetére.

3.   Más tényezők hatásai

| (98) | Más harmadik országokból a behozatal a 2000. évi 60 075 tonnáról a vi. során 51 813 tonnára csökkent, ami összességében 14 %-os csökkenést jelent. Az átlagárak a 2000. évi 2,39 EUR-ról a vi. során 2,17 EUR-ra csökkentek, ami összességében 9 %-os csökkenés. Az árak jelentős mértékben különböztek a különféle exportáló országok között. A más harmadik országokból jövő behozatal főként Fehéroroszországból, Japánból, Koreából, Dél-Afrikából, Svájcból és az USÁ-ból származott, amelyek együttesen a közösségi felhasználás 25 %-át tették ki. Annak ellenére, hogy nagyszámú más harmadik országból volt behozatal, ezek a közösségi felhasználásban egyedileg kevesebb mint 1 %-ot tesznek ki a megvizsgált időszakban. | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 (vi.) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Minden típus | Tonna | Piaci részarány | Ár
  EUR/kg | Tonna | Piaci részarány | Ár
  EUR/kg | Tonna | Piaci részarány | Ár
  EUR/kg | Tonna | Piaci részarány | Ár
  EUR/kg |
| Fehéroroszország | 3 459 | 1,7 % | 2,24 | 3 920 | 1,9 % | 2,34 | 3 842 | 1,8 % | 2,05 | 4 683 | 2,3 % | 1,83 |
| Indexálva | 100 | 100 | 100 | 113 | 113 | 104 | 111 | 110 | 92 | 135 | 134 | 82 |
| Japán | 2 384 | 1,2 % | 2,61 | 2 224 | 1,1 % | 2,77 | 5 960 | 2,9 % | 2,28 | 5 079 | 2,4 % | 2,15 |
| Indexálva | 100 | 100 | 100 | 93 | 93 | 106 | 250 | 248 | 87 | 213 | 212 | 82 |
| Korea | 19 962 | 9,7 % | 2,07 | 24 381 | 11,8 % | 2,05 | 23 021 | 11,1 % | 1,61 | 17 264 | 8,3 % | 1,66 |
| Indexálva | 100 | 100 | 100 | 122 | 122 | 99 | 115 | 114 | 78 | 86 | 86 | 80 |
| Dél-Afrika | 3 533 | 1,7 % | 2,80 | 3 236 | 1,6 % | 3,14 | 3 071 | 1,5 % | 2,48 | 3 318 | 1,6 % | 2,45 |
| Indexálva | 100 | 100 | 100 | 91 | 91 | 112 | 86 | 86 | 89 | 93 | 93 | 88 |
| Svájc | 10 751 | 5,2 % | 3,13 | 9 804 | 4,7 % | 3,40 | 11 472 | 5,5 % | 2,65 | 7 728 | 3,7 % | 3,16 |
| Indexálva | 100 | 100 | 100 | 91 | 91 | 108 | 107 | 106 | 84 | 72 | 71 | 101 |
| USA | 6 496 | 3,2 % | 2,50 | 3 915 | 1,9 % | 3,28 | 2 515 | 1,2 % | 2,90 | 3 156 | 1,5 % | 2,20 |
| Indexálva | 100 | 100 | 100 | 60 | 60 | 131 | 39 | 38 | 116 | 49 | 48 | 88 |
| Egyéb | 13 466 | 6,5 % | 2,12 | 9 172 | 4,4 % | 2,34 | 9 632 | 4,6 % | 2,32 | 10 581 | 5,1 % | 2,35 |
| Indexálva | 100 | 100 | 100 | 68 | 68 | 110 | 72 | 71 | 110 | 79 | 78 | 111 |
| Összesen | 60 075 | 29,2 % | 2,39 | 56 654 | 27,4 % | 2,52 | 59 515 | 28,6 % | 2,12 | 51 813 | 25,0 % | 2,17 |
| Indexálva | 100 | 100 | 100 | 94 | 94 | 106 | 99 | 98 | 89 | 86 | 86 | 91 |

(98)

Más harmadik országokból a behozatal a 2000. évi 60 075 tonnáról a vi. során 51 813 tonnára csökkent, ami összességében 14 %-os csökkenést jelent. Az átlagárak a 2000. évi 2,39 EUR-ról a vi. során 2,17 EUR-ra csökkentek, ami összességében 9 %-os csökkenés. Az árak jelentős mértékben különböztek a különféle exportáló országok között. A más harmadik országokból jövő behozatal főként Fehéroroszországból, Japánból, Koreából, Dél-Afrikából, Svájcból és az USÁ-ból származott, amelyek együttesen a közösségi felhasználás 25 %-át tették ki. Annak ellenére, hogy nagyszámú más harmadik országból volt behozatal, ezek a közösségi felhasználásban egyedileg kevesebb mint 1 %-ot tesznek ki a megvizsgált időszakban.

2000

2001

2002

2003 (vi.)

Minden típus

Tonna

Piaci részarány

Ár

EUR/kg

Tonna

Piaci részarány

Ár

EUR/kg

Tonna

Piaci részarány

Ár

EUR/kg

Tonna

Piaci részarány

Ár

EUR/kg

Fehéroroszország

3 459

1,7 %

2,24

3 920

1,9 %

2,34

3 842

1,8 %

2,05

4 683

2,3 %

1,83

Indexálva

100

100

100

113

113

104

111

110

92

135

134

82

Japán

2 384

1,2 %

2,61

2 224

1,1 %

2,77

5 960

2,9 %

2,28

5 079

2,4 %

2,15

Indexálva

100

100

100

93

93

106

250

248

87

213

212

82

Korea

19 962

9,7 %

2,07

24 381

11,8 %

2,05

23 021

11,1 %

1,61

17 264

8,3 %

1,66

Indexálva

100

100

100

122

122

99

115

114

78

86

86

80

Dél-Afrika

3 533

1,7 %

2,80

3 236

1,6 %

3,14

3 071

1,5 %

2,48

3 318

1,6 %

2,45

Indexálva

100

100

100

91

91

112

86

86

89

93

93

88

Svájc

10 751

5,2 %

3,13

9 804

4,7 %

3,40

11 472

5,5 %

2,65

7 728

3,7 %

3,16

Indexálva

100

100

100

91

91

108

107

106

84

72

71

101

USA

6 496

3,2 %

2,50

3 915

1,9 %

3,28

2 515

1,2 %

2,90

3 156

1,5 %

2,20

Indexálva

100

100

100

60

60

131

39

38

116

49

48

88

Egyéb

13 466

6,5 %

2,12

9 172

4,4 %

2,34

9 632

4,6 %

2,32

10 581

5,1 %

2,35

Indexálva

100

100

100

68

68

110

72

71

110

79

78

111

Összesen

60 075

29,2 %

2,39

56 654

27,4 %

2,52

59 515

28,6 %

2,12

51 813

25,0 %

2,17

Indexálva

100

100

100

94

94

106

99

98

89

86

86

91

a)   Behozatal, amely nem járt negatív hatással a közösségi iparág helyzetére

| (99) | A Dél-Afrikából származó behozatal 7 %-kal csökkent a megvizsgált időszakban. Csak elhanyagolható, 1,6 %-os piaci részarányuk volt a vi. során, az Eurostat adatai szerint, nem volt alákínálás sem a közösségi iparág áraihoz képest a vi. során. |
| --- | --- |

(99)

A Dél-Afrikából származó behozatal 7 %-kal csökkent a megvizsgált időszakban. Csak elhanyagolható, 1,6 %-os piaci részarányuk volt a vi. során, az Eurostat adatai szerint, nem volt alákínálás sem a közösségi iparág áraihoz képest a vi. során.

| (100) | A Svájcból származó behozatal 28 %-kal csökkent a megvizsgált időszakban, az Eurostat adatai szerint, nem volt alákínálás a közösségi iparág áraihoz képest. Emellett szerény, 3,7 %-os piaci részarányt képviseltek a vi. során. |
| --- | --- |

(100)

A Svájcból származó behozatal 28 %-kal csökkent a megvizsgált időszakban, az Eurostat adatai szerint, nem volt alákínálás a közösségi iparág áraihoz képest. Emellett szerény, 3,7 %-os piaci részarányt képviseltek a vi. során.

| (101) | Az USÁ-ból származó behozatal 51 %-kal csökkent a megvizsgált időszakban, és az Eurostat adatai szerint, az alákínálás mértéke a közösségi iparág áraihoz képest a vi. során 5 %-nál kevesebb volt. Elhanyagolható, 1,5 %-os volt a piaci részarányuk volt a vi. során. |
| --- | --- |

(101)

Az USÁ-ból származó behozatal 51 %-kal csökkent a megvizsgált időszakban, és az Eurostat adatai szerint, az alákínálás mértéke a közösségi iparág áraihoz képest a vi. során 5 %-nál kevesebb volt. Elhanyagolható, 1,5 %-os volt a piaci részarányuk volt a vi. során.

| (102) | A fenti megállapítások a rendelkezésre álló adatokon alapulnak, vagyis az Eurostat statisztikáin, amelyek nem adnak részletes információkat a terméktípusok szerinti bontásról. Mindazonáltal, annak a következtetésnek a levonására kerül sor, hogy figyelembe véve az elhanyagolható vagy szerény piaci részarányokat és az alákínálás hiányát, vagy annak megállapított alacsony szintjét, a Dél-Afrikából, Svájcból és az USÁ-ból jövő ilyen behozatal nem járt negatív hatással a közösségi iparág helyzetére. |
| --- | --- |

(102)

A fenti megállapítások a rendelkezésre álló adatokon alapulnak, vagyis az Eurostat statisztikáin, amelyek nem adnak részletes információkat a terméktípusok szerinti bontásról. Mindazonáltal, annak a következtetésnek a levonására kerül sor, hogy figyelembe véve az elhanyagolható vagy szerény piaci részarányokat és az alákínálás hiányát, vagy annak megállapított alacsony szintjét, a Dél-Afrikából, Svájcból és az USÁ-ból jövő ilyen behozatal nem járt negatív hatással a közösségi iparág helyzetére.

b)   Behozatal, amely negatív hatással járt a közösségi iparág helyzetére

| (103) | A Japánból származó behozatal 113 %-kal nőtt a megvizsgált időszakban, de eredetileg nagyon alacsony szinten állt. Piaci részarányuk 2,4 %-os volt a vi. során, és az Eurostat adatai szerint a közösségi iparág áraihoz képest az alákínálás a vi. során kevesebb mint 8 % volt. |
| --- | --- |

(103)

A Japánból származó behozatal 113 %-kal nőtt a megvizsgált időszakban, de eredetileg nagyon alacsony szinten állt. Piaci részarányuk 2,4 %-os volt a vi. során, és az Eurostat adatai szerint a közösségi iparág áraihoz képest az alákínálás a vi. során kevesebb mint 8 % volt.

| (104) | A Fehéroroszországból származó behozatal 35 %-kal nőtt a megvizsgált időszakban, de eredetileg nagyon alacsony szinten állt. Piaci részarányuk 2,3 %-os volt a vi. során, de jelentősen alákínáltak a közösségi iparág árainak a vi. során, mintegy 30 %-kal. A Fehéroroszországból származó behozatal vizsgálat tárgyát képezte, és az alákínálás fent említett eredménye a részletes, termék-összehasonlítás eredménye. |
| --- | --- |

(104)

A Fehéroroszországból származó behozatal 35 %-kal nőtt a megvizsgált időszakban, de eredetileg nagyon alacsony szinten állt. Piaci részarányuk 2,3 %-os volt a vi. során, de jelentősen alákínáltak a közösségi iparág árainak a vi. során, mintegy 30 %-kal. A Fehéroroszországból származó behozatal vizsgálat tárgyát képezte, és az alákínálás fent említett eredménye a részletes, termék-összehasonlítás eredménye.

| (105) | A Koreából származó behozatal 22 %-kal nőtt 2000 és 2001 között, de azt követően 36 %-kal csökkent, így a teljes csökkenés 14 %-os volt. Piaci részarányuk 8,3 %-os volt a vi. során, és a közösségi iparág áraihoz képest az alákínálás a vi. során mintegy 5 %–15 % volt. A Koreából származó behozatal vizsgálat tárgyát képezte, és az alákínálás fent említett eredménye a részletes, termék-összehasonlítás eredménye. |
| --- | --- |

(105)

A Koreából származó behozatal 22 %-kal nőtt 2000 és 2001 között, de azt követően 36 %-kal csökkent, így a teljes csökkenés 14 %-os volt. Piaci részarányuk 8,3 %-os volt a vi. során, és a közösségi iparág áraihoz képest az alákínálás a vi. során mintegy 5 %–15 % volt. A Koreából származó behozatal vizsgálat tárgyát képezte, és az alákínálás fent említett eredménye a részletes, termék-összehasonlítás eredménye.

| (106) | Megjegyzendő, hogy a dömpingelt behozatal Tajvanból az EK-piacnak csak kevesebb mint 4 %-át teszi ki, miközben a Koreából, Japánból és Fehéroroszországból származó behozatal és a Tajvanból jövő nem dömpingelt behozatal egyesített piaci részaránya mintegy 13 %–14 % volt, vagyis csaknem mintegy négyszerese a tajvani dömpingelt behozatal részarányának. A négy fent említett forrásból származó behozatal jelentősen alákínált a közösségi iparág árainak. Megtörtént a típusonkénti összehasonlítás egyrészt a Fehéroroszországból, Koreából származó behozatal és a Tajvanból jövő nem dömpingelt behozatal, másrészt a közösségi iparág értékesítése között. Ez az összehasonlítás azt mutatta, hogy a Fehéroroszországból, Koreából és a Tajvanból jövő nem dömpingelt behozatal nagyobb mértékben versenyez közvetlenül a magasabb értéket képviselő közösségi termékekkel, mint a Tajvanból jövő dömpingelt behozatal. Ily módon a Fehéroroszországból, Koreából jövő behozatal és a Tajvanból jövő nem dömpingelt behozatal egyértelmű hatással járt a közösségi iparág számára. Ezen az alapon annak a következtetésnek a levonására került sor, hogy a Koreából, Japánból és Fehéroroszországból jövő behozatal és a Tajvanból jövő nem dömpingelt behozatal volumen és árhatásai olyanok, hogy többé nem lehetséges oksági összefüggést megállapítani a Tajvanból jövő dömpingelt behozatal és a közösségi iparág által elszenvedett lényeges kár között. Valójában ilyen körülmények között a Tajvanból jövő dömpingelt behozatal nem játszhatott periferiálisnál nagyobb szerepet. |
| --- | --- |

(106)

Megjegyzendő, hogy a dömpingelt behozatal Tajvanból az EK-piacnak csak kevesebb mint 4 %-át teszi ki, miközben a Koreából, Japánból és Fehéroroszországból származó behozatal és a Tajvanból jövő nem dömpingelt behozatal egyesített piaci részaránya mintegy 13 %–14 % volt, vagyis csaknem mintegy négyszerese a tajvani dömpingelt behozatal részarányának. A négy fent említett forrásból származó behozatal jelentősen alákínált a közösségi iparág árainak. Megtörtént a típusonkénti összehasonlítás egyrészt a Fehéroroszországból, Koreából származó behozatal és a Tajvanból jövő nem dömpingelt behozatal, másrészt a közösségi iparág értékesítése között. Ez az összehasonlítás azt mutatta, hogy a Fehéroroszországból, Koreából és a Tajvanból jövő nem dömpingelt behozatal nagyobb mértékben versenyez közvetlenül a magasabb értéket képviselő közösségi termékekkel, mint a Tajvanból jövő dömpingelt behozatal. Ily módon a Fehéroroszországból, Koreából jövő behozatal és a Tajvanból jövő nem dömpingelt behozatal egyértelmű hatással járt a közösségi iparág számára. Ezen az alapon annak a következtetésnek a levonására került sor, hogy a Koreából, Japánból és Fehéroroszországból jövő behozatal és a Tajvanból jövő nem dömpingelt behozatal volumen és árhatásai olyanok, hogy többé nem lehetséges oksági összefüggést megállapítani a Tajvanból jövő dömpingelt behozatal és a közösségi iparág által elszenvedett lényeges kár között. Valójában ilyen körülmények között a Tajvanból jövő dömpingelt behozatal nem játszhatott periferiálisnál nagyobb szerepet.

4.   Következtetés az oksági összefüggésekről

| (107) | A fenti elemzés kellőképpen megkülönböztette és szétválasztotta a közösségi iparág helyzetére ható összes ismert tényező hatásait és a dömpingelt behozatal káros hatásait. A közösségi iparág által elszenvedett kárt főként a harmadik országok importárai által okozott nyomott árak váltották ki, amelyek alákínáltak a közösségi iparág árainak. Tekintetbe véve, hogy i. a Tajvanból jövő dömpingelt behozatal piaci részaránya korlátozott (kevesebb mint 4 %) és sokkal jelentősebb (mintegy 13 %–14 %) a piaci részaránya a Tajvantól különböző országokból jövő behozatalnak plusz a Tajvanból jövő nem dömpingelt behozatalnak, és ii. ez a behozatal alákínálást valósít meg, az a következtetés vonható le, hogy a közösségi iparág által elszenvedett kárt jelentős részben a nagy szakítószilárdságú poliészterfonalak más, a dömpingelő tajvani exportőrtől eltérő behozatala okozta. Az alaprendelet 3. cikkének (6) bekezdése és 3. cikkének (7) bekezdése értelmében vett oksági összefüggés az elszigetelten vett, Tajvanból jövő dömpingelt behozatal és a közösségi iparág által elszenvedett kár között nem volt megállapítható. |
| --- | --- |

(107)

A fenti elemzés kellőképpen megkülönböztette és szétválasztotta a közösségi iparág helyzetére ható összes ismert tényező hatásait és a dömpingelt behozatal káros hatásait. A közösségi iparág által elszenvedett kárt főként a harmadik országok importárai által okozott nyomott árak váltották ki, amelyek alákínáltak a közösségi iparág árainak. Tekintetbe véve, hogy i. a Tajvanból jövő dömpingelt behozatal piaci részaránya korlátozott (kevesebb mint 4 %) és sokkal jelentősebb (mintegy 13 %–14 %) a piaci részaránya a Tajvantól különböző országokból jövő behozatalnak plusz a Tajvanból jövő nem dömpingelt behozatalnak, és ii. ez a behozatal alákínálást valósít meg, az a következtetés vonható le, hogy a közösségi iparág által elszenvedett kárt jelentős részben a nagy szakítószilárdságú poliészterfonalak más, a dömpingelő tajvani exportőrtől eltérő behozatala okozta. Az alaprendelet 3. cikkének (6) bekezdése és 3. cikkének (7) bekezdése értelmében vett oksági összefüggés az elszigetelten vett, Tajvanból jövő dömpingelt behozatal és a közösségi iparág által elszenvedett kár között nem volt megállapítható.

F.   KÖVETKEZTETÉS

| (108) | Az eljárást ezért be kell szüntetni, mivel a dömpingkülönbözetek mind Fehéroroszország, mind Korea esetében elhanyagolhatóak, és nincs meg az a világos oksági összefüggés a dömping és az okozott kár között, ami a Tajvanból származó behozatalra vonatkozik, |
| --- | --- |

(108)

Az eljárást ezért be kell szüntetni, mivel a dömpingkülönbözetek mind Fehéroroszország, mind Korea esetében elhanyagolhatóak, és nincs meg az a világos oksági összefüggés a dömping és az okozott kár között, ami a Tajvanból származó behozatalra vonatkozik,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

A nagy szakítószilárdságú, kiskereskedelmi forgalomba nem kerülő (a varrófonalakon kívüli) poliészterfonalak, ezen belül a 67 decitexnél kisebb finomságú, végtelen szálból készült poliészterek, az 5402 20 00 KN-kód alá tartozó és Fehéroroszországból, a Koreai Köztársaságból és Tajvanból származó behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás ezennel megszüntetésre kerül.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában történt kihirdetése utáni napon lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2005. április 5-én.

A Bizottság részéről

Peter MANDELSON

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 56., 1996.3.6., 1. o. A legutóbb a 461/2004/EK rendelettel (HL L 77., 2004.3.13., 12. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 24., 2004.1.28., 20. o.

2

---

Helyesbítések

| 7.4.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 88/38 |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 88/38

---

Helyesbítés a Cseh Köztársaság, Észtország, Ciprus, Lettország, Litvánia, Magyarország, Málta, Lengyelország, Szlovénia és Szlovákia Európai Unióhoz való csatlakozása következtében a 2037/93/EGK rendelet kiigazításáról szóló, 2004. december 17-ei 2168/2004/EK bizottsági rendelethez

(
  Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 371., 2004. december 18.
  )

A 14. oldalon a melléklet A.1. részében az oltalom alatt álló holland eredetmegjelölés közösségi szimbóluma helyébe a következő lép:

Image

---