# Euroopan unionin L 100/20.

| | ISSN 1725-261X |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 100 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 48. vuosikerta20. huhtikuu 2005 |

ISSN 1725-261X

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 100

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

48. vuosikerta20. huhtikuu 2005

---

| Sisältö | | I   Säädökset, jotka on julkaistava | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Neuvoston asetus (EY) N:o 603/2005, annettu 12 päivänä huhtikuuta 2005, maksukyvyttömyysmenettelyistä annetun asetuksen (EY) N:o 1346/2000 liitteissä A, B ja C olevien maksukyvyttömyysmenettelyitä, likvidaatiomenettelyitä ja selvittäjiä koskevien luetteloiden muuttamisesta | 1 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 604/2005, annettu 19 päivänä huhtikuuta 2005, tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi | 9 |
| | * | Komission asetus (EY) N:o 605/2005, annettu 19 päivänä huhtikuuta 2005, jäsenvaltioiden toimittamista tiedoista ja Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston (EMOTR) tukiosastosta rahoitettujen menojen kuukausittaisesta kirjanpidosta annetun asetuksen (EY) N:o 296/96 muuttamisesta | 11 |
| | * | Komission asetus (EY) N:o 606/2005, annettu 19 päivänä huhtikuuta 2005, yhteisen maatalouspolitiikan suoria tukijärjestelmiä koskevista yhteisistä säännöistä ja tietyistä viljelijöiden tukijärjestelmistä annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1782/2003 säädetyn tilatukijärjestelmän täytäntöönpanoa koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annetun asetuksen (EY) N:o 795/2004 muuttamisesta | 15 |
| | * | Komission asetus (EY) N:o 607/2005, annettu 18 päivänä huhtikuuta 2005, tiettyjen rajoittavien toimenpiteiden käyttöönotosta entisen Jugoslavian alueen kansainvälisen rikostuomioistuimen toimeksiannon tehokkaan täytäntöönpanon tukemiseksi annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1763/2004 muuttamisesta neljännen kerran | 17 |

Sisältö

I   Säädökset, jotka on julkaistava

Sivu

*

Neuvoston asetus (EY) N:o 603/2005, annettu 12 päivänä huhtikuuta 2005, maksukyvyttömyysmenettelyistä annetun asetuksen (EY) N:o 1346/2000 liitteissä A, B ja C olevien maksukyvyttömyysmenettelyitä, likvidaatiomenettelyitä ja selvittäjiä koskevien luetteloiden muuttamisesta

1

Komission asetus (EY) N:o 604/2005, annettu 19 päivänä huhtikuuta 2005, tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

9

*

Komission asetus (EY) N:o 605/2005, annettu 19 päivänä huhtikuuta 2005, jäsenvaltioiden toimittamista tiedoista ja Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston (EMOTR) tukiosastosta rahoitettujen menojen kuukausittaisesta kirjanpidosta annetun asetuksen (EY) N:o 296/96 muuttamisesta

11

*

Komission asetus (EY) N:o 606/2005, annettu 19 päivänä huhtikuuta 2005, yhteisen maatalouspolitiikan suoria tukijärjestelmiä koskevista yhteisistä säännöistä ja tietyistä viljelijöiden tukijärjestelmistä annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1782/2003 säädetyn tilatukijärjestelmän täytäntöönpanoa koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annetun asetuksen (EY) N:o 795/2004 muuttamisesta

15

*

Komission asetus (EY) N:o 607/2005, annettu 18 päivänä huhtikuuta 2005, tiettyjen rajoittavien toimenpiteiden käyttöönotosta entisen Jugoslavian alueen kansainvälisen rikostuomioistuimen toimeksiannon tehokkaan täytäntöönpanon tukemiseksi annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1763/2004 muuttamisesta neljännen kerran

17

| | | II   Säädökset, joita ei tarvitse julkaista |
| --- | --- | --- |
| | | Komissio |
| | * | Komission päätös, tehty 16 päivänä maaliskuuta 2004, valtiontuesta, jonka Italia aikoo toteuttaa Piemonten persikanviljelyä koetelleen kriisin johdosta
  (tiedoksiannettu numerolla K(2004) 473) | 19 |
| | * | Komission päätös, tehty 22 päivänä syyskuuta 2004, Ranskan valtion Compagnie Marseille Réparation -yhtiölle (CMR) myöntämästä tuesta (Valtiontuki C 34/03 (ex N 728/02))
  (tiedoksiannettu numerolla K(2004) 3350)

   (
  1
  ) | 26 |
| | * | Komission päätös, tehty 20 päivänä lokakuuta 2004, tukiohjelmasta jonka Italia on toteuttanut sellaisten yritysten hyväksi, jotka tekivät investointeja luonnonmullistuksista vuonna 2002 kärsineissä kunnissa
  (tiedoksiannettu numerolla K(2004) 3893)

   (
  1
  ) | 46 |

II   Säädökset, joita ei tarvitse julkaista

Komissio

*

Komission päätös, tehty 16 päivänä maaliskuuta 2004, valtiontuesta, jonka Italia aikoo toteuttaa Piemonten persikanviljelyä koetelleen kriisin johdosta
  (tiedoksiannettu numerolla K(2004) 473)

(tiedoksiannettu numerolla K(2004) 473)

19

*

Komission päätös, tehty 22 päivänä syyskuuta 2004, Ranskan valtion Compagnie Marseille Réparation -yhtiölle (CMR) myöntämästä tuesta (Valtiontuki C 34/03 (ex N 728/02))
  (tiedoksiannettu numerolla K(2004) 3350)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla K(2004) 3350)

1

26

*

Komission päätös, tehty 20 päivänä lokakuuta 2004, tukiohjelmasta jonka Italia on toteuttanut sellaisten yritysten hyväksi, jotka tekivät investointeja luonnonmullistuksista vuonna 2002 kärsineissä kunnissa
  (tiedoksiannettu numerolla K(2004) 3893)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla K(2004) 3893)

1

46

| | | Euroopan unionista tehdyn sopimuksen V osastoa soveltamalla annetut säädökset |
| --- | --- | --- |
| | * | Neuvoston päätös 2005/316/YUTP, tehty 18 päivänä huhtikuuta 2005, entisen Jugoslavian alueen kansainvälisen rikostuomioistuimen toimeksiannon tehokasta täytäntöönpanoa tukevista tietyistä lisätoimenpiteistä hyväksytyn yhteisen kannan 2004/694/YUTP täytäntöönpanosta | 54 |

Euroopan unionista tehdyn sopimuksen V osastoa soveltamalla annetut säädökset

*

Neuvoston päätös 2005/316/YUTP, tehty 18 päivänä huhtikuuta 2005, entisen Jugoslavian alueen kansainvälisen rikostuomioistuimen toimeksiannon tehokasta täytäntöönpanoa tukevista tietyistä lisätoimenpiteistä hyväksytyn yhteisen kannan 2004/694/YUTP täytäntöönpanosta

54

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

I Säädökset, jotka on julkaistava

| 20.4.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 100/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.4.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 100/1

---

NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 603/2005,

annettu 12 päivänä huhtikuuta 2005,

maksukyvyttömyysmenettelyistä annetun asetuksen (EY) N:o 1346/2000 liitteissä A, B ja C olevien maksukyvyttömyysmenettelyitä, likvidaatiomenettelyitä ja selvittäjiä koskevien luetteloiden muuttamisesta

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon maksukyvyttömyysmenettelyistä 29 päivänä toukokuuta 2000 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1346/2000 (1) ja erityisesti sen 45 artiklan,

ottaa huomioon komission ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (EY) N:o 1346/2000 liitteissä on luettelot nimikkeistä, jotka on annettu jäsenvaltioiden kansallisissa lainsäädännöissä niille menettelyille ja selvittäjille, joihin asetusta sovelletaan. Asetuksen liitteessä A on luettelo kyseisen asetuksen 2 artiklan a alakohdassa tarkoitetuista maksukyvyttömyysmenettelyistä. Liitteessä B on luettelo kyseisen asetuksen 2 artiklan c alakohdassa tarkoitetuista likvidaatiomenettelyistä, ja liitteessä C on luettelo kyseisen asetuksen 2 artiklan b alakohdassa tarkoitetuista selvittäjistä. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (EY) N:o 1346/2000 liitteissä on luettelot nimikkeistä, jotka on annettu jäsenvaltioiden kansallisissa lainsäädännöissä niille menettelyille ja selvittäjille, joihin asetusta sovelletaan. Asetuksen liitteessä A on luettelo kyseisen asetuksen 2 artiklan a alakohdassa tarkoitetuista maksukyvyttömyysmenettelyistä. Liitteessä B on luettelo kyseisen asetuksen 2 artiklan c alakohdassa tarkoitetuista likvidaatiomenettelyistä, ja liitteessä C on luettelo kyseisen asetuksen 2 artiklan b alakohdassa tarkoitetuista selvittäjistä.

| (2) | Asetuksen (EY) N:o 1346/2000 liitteitä A, B ja C on muutettu vuoden 2003 liittymisasiakirjalla uusien jäsenvaltioiden maksukyvyttömyysmenettelyiden, likvidaatiomenettelyiden ja selvittäjien sisällyttämiseksi niihin. |
| --- | --- |

(2)

Asetuksen (EY) N:o 1346/2000 liitteitä A, B ja C on muutettu vuoden 2003 liittymisasiakirjalla uusien jäsenvaltioiden maksukyvyttömyysmenettelyiden, likvidaatiomenettelyiden ja selvittäjien sisällyttämiseksi niihin.

| (3) | Belgia, Espanja, Italia, Latvia, Liettua, Malta, Unkari, Itävalta, Puola, Portugali ja Yhdistynyt kuningaskunta ovat ilmoittaneet komissiolle asetuksen (EY) N:o 1346/2000 45 artiklan mukaisesti kyseisen asetuksen liitteissä A, B ja C olevia luetteloita koskevista muutoksista. |
| --- | --- |

(3)

Belgia, Espanja, Italia, Latvia, Liettua, Malta, Unkari, Itävalta, Puola, Portugali ja Yhdistynyt kuningaskunta ovat ilmoittaneet komissiolle asetuksen (EY) N:o 1346/2000 45 artiklan mukaisesti kyseisen asetuksen liitteissä A, B ja C olevia luetteloita koskevista muutoksista.

| (4) | Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan yhteisön perustamissopimukseen liitetyn, Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin asemasta tehdyn pöytäkirjan 3 artiklan mukaisesti Yhdistynyt kuningaskunta ja Irlanti ovat ilmoittaneet haluavansa osallistua tämän asetuksen antamiseen ja soveltamiseen. |
| --- | --- |

(4)

Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan yhteisön perustamissopimukseen liitetyn, Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin asemasta tehdyn pöytäkirjan 3 artiklan mukaisesti Yhdistynyt kuningaskunta ja Irlanti ovat ilmoittaneet haluavansa osallistua tämän asetuksen antamiseen ja soveltamiseen.

| (5) | Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan yhteisön perustamissopimukseen liitetyn, Tanskan asemaa koskevan pöytäkirjan 1 ja 2 artiklan mukaisesti Tanska ei osallistu tämän asetuksen antamiseen eikä se siten sido Tanskaa eikä sitä sovelleta siihen. |
| --- | --- |

(5)

Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan yhteisön perustamissopimukseen liitetyn, Tanskan asemaa koskevan pöytäkirjan 1 ja 2 artiklan mukaisesti Tanska ei osallistu tämän asetuksen antamiseen eikä se siten sido Tanskaa eikä sitä sovelleta siihen.

| (6) | Asetus (EY) N:o 1346/2000 olisi siten muutettava, |
| --- | --- |

(6)

Asetus (EY) N:o 1346/2000 olisi siten muutettava,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan asetus (EY) N:o 1346/2000 seuraavasti:

| 1) | Korvataan liite A tämän asetuksen liitteessä I olevalla tekstillä; |
| --- | --- |

1)

Korvataan liite A tämän asetuksen liitteessä I olevalla tekstillä;

| 2) | Korvataan liite B tämän asetuksen liitteessä II olevalla tekstillä; |
| --- | --- |

2)

Korvataan liite B tämän asetuksen liitteessä II olevalla tekstillä;

| 3) | Korvataan liite C tämän asetuksen liitteessä III olevalla tekstillä. |
| --- | --- |

3)

Korvataan liite C tämän asetuksen liitteessä III olevalla tekstillä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan jäsenvaltioissa Euroopan yhteisön perustamissopimuksen mukaisesti.

Tehty Luxemburgissa 12 päivänä huhtikuuta 2005.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

J.-C. JUNCKER

---

(1)  EYVL L 160, 30.6.2000, s. 1, asetus sellaisena kuin se on muutettuna vuoden 2003 liittymisasiakirjalla.

1

---

LIITE I

”LIITE A

Asetuksen 2 artiklan a alakohdassa tarkoitetut maksukyvyttömyysmenettelyt

BELGIË/BELGIQUE

| — | Het faillissement/La faillite |
| --- | --- |

—

Het faillissement/La faillite

| — | Het gerechtelijk akkoord/Le concordat judiciaire |
| --- | --- |

—

Het gerechtelijk akkoord/Le concordat judiciaire

| — | De collectieve schuldenregeling/Le règlement collectif de dettes |
| --- | --- |

—

De collectieve schuldenregeling/Le règlement collectif de dettes

| — | De vrijwillige vereffening/La liquidation volontaire |
| --- | --- |

—

De vrijwillige vereffening/La liquidation volontaire

| — | De gerechtelijke vereffening/La liquidation judiciaire |
| --- | --- |

—

De gerechtelijke vereffening/La liquidation judiciaire

| — | De voorlopige ontneming van beheer, bepaald in artikel 8 van de faillissementswet/Le dessaisissement provisoire, visé à l’article 8 de la loi sur les faillites |
| --- | --- |

—

De voorlopige ontneming van beheer, bepaald in artikel 8 van de faillissementswet/Le dessaisissement provisoire, visé à l’article 8 de la loi sur les faillites

ČESKÁ REPUBLIKA

| — | Konkurs |
| --- | --- |

—

Konkurs

| — | Nucené vyrovnání |
| --- | --- |

—

Nucené vyrovnání

| — | Vyrovnání |
| --- | --- |

—

Vyrovnání

DEUTSCHLAND

| — | Das Konkursverfahren |
| --- | --- |

—

Das Konkursverfahren

| — | Das gerichtliche Vergleichsverfahren |
| --- | --- |

—

Das gerichtliche Vergleichsverfahren

| — | Das Gesamtvollstreckungsverfahren |
| --- | --- |

—

Das Gesamtvollstreckungsverfahren

| — | Das Insolvenzverfahren |
| --- | --- |

—

Das Insolvenzverfahren

EESTI

| — | Pankrotimenetlus |
| --- | --- |

—

Pankrotimenetlus

ΕΛΛΑΣ

| — | Η πτώχευση |
| --- | --- |

—

Η πτώχευση

| — | Η ειδική εκκαθάριση |
| --- | --- |

—

Η ειδική εκκαθάριση

| — | Η προσωρινή διαχείριση εταιρείας. Η διοίκηση και διαχείριση των πιστωτών |
| --- | --- |

—

Η προσωρινή διαχείριση εταιρείας. Η διοίκηση και διαχείριση των πιστωτών

| — | Η υπαγωγή επιχείρησης υπό επίτροπο με σκοπό τη σύναψη συμβιβασμού με τους πιστωτές |
| --- | --- |

—

Η υπαγωγή επιχείρησης υπό επίτροπο με σκοπό τη σύναψη συμβιβασμού με τους πιστωτές

ESPAÑA

| — | Concurso |
| --- | --- |

—

Concurso

FRANCE

| — | Liquidation judiciaire |
| --- | --- |

—

Liquidation judiciaire

| — | Redressement judiciaire avec nomination d’un administrateur |
| --- | --- |

—

Redressement judiciaire avec nomination d’un administrateur

IRELAND

| — | Compulsory winding up by the court |
| --- | --- |

—

Compulsory winding up by the court

| — | Bankruptcy |
| --- | --- |

—

Bankruptcy

| — | The administration in bankruptcy of the estate of persons dying insolvent |
| --- | --- |

—

The administration in bankruptcy of the estate of persons dying insolvent

| — | Winding-up in bankruptcy of partnerships |
| --- | --- |

—

Winding-up in bankruptcy of partnerships

| — | Creditors’ voluntary winding up (with confirmation of a Court) |
| --- | --- |

—

Creditors’ voluntary winding up (with confirmation of a Court)

| — | Arrangements under the control of the court which involve the vesting of all or part of the property of the debtor in the Official Assignee for realisation and distribution |
| --- | --- |

—

Arrangements under the control of the court which involve the vesting of all or part of the property of the debtor in the Official Assignee for realisation and distribution

| — | Company examinership |
| --- | --- |

—

Company examinership

ITALIA

| — | Fallimento |
| --- | --- |

—

Fallimento

| — | Concordato preventivo |
| --- | --- |

—

Concordato preventivo

| — | Liquidazione coatta amministrativa |
| --- | --- |

—

Liquidazione coatta amministrativa

| — | Amministrazione straordinaria |
| --- | --- |

—

Amministrazione straordinaria

ΚΥΠΡΟΣ

| — | Υποχρεωτική εκκαθάριση από το Δικαστήριο |
| --- | --- |

—

Υποχρεωτική εκκαθάριση από το Δικαστήριο

| — | Εκούσια εκκαθάριση από πιστωτές κατόπιν Δικαστικού Διατάγματος |
| --- | --- |

—

Εκούσια εκκαθάριση από πιστωτές κατόπιν Δικαστικού Διατάγματος

| — | Εκούσια εκκαθάριση από μέλη |
| --- | --- |

—

Εκούσια εκκαθάριση από μέλη

| — | Εκκαθάριση με την εποπτεία του Δικαστηρίου |
| --- | --- |

—

Εκκαθάριση με την εποπτεία του Δικαστηρίου

| — | Πτώχευση κατόπιν Δικαστικού Διατάγματος |
| --- | --- |

—

Πτώχευση κατόπιν Δικαστικού Διατάγματος

| — | Διαχείριση της περιουσίας προσώπων που απεβίωσαν αφερέγγυα |
| --- | --- |

—

Διαχείριση της περιουσίας προσώπων που απεβίωσαν αφερέγγυα

LATVIJA

| — | Bankrots |
| --- | --- |

—

Bankrots

| — | Izlīgums |
| --- | --- |

—

Izlīgums

| — | Sanācija |
| --- | --- |

—

Sanācija

LIETUVA

| — | įmonės restruktūrizavimo byla |
| --- | --- |

—

įmonės restruktūrizavimo byla

| — | įmonės bankroto byla |
| --- | --- |

—

įmonės bankroto byla

| — | įmonės bankroto procesas ne teismo tvarka |
| --- | --- |

—

įmonės bankroto procesas ne teismo tvarka

LUXEMBOURG

| — | Faillite |
| --- | --- |

—

Faillite

| — | Gestion contrôlée |
| --- | --- |

—

Gestion contrôlée

| — | Concordat préventif de faillite (par abandon d’actif) |
| --- | --- |

—

Concordat préventif de faillite (par abandon d’actif)

| — | Régime spécial de liquidation du notariat |
| --- | --- |

—

Régime spécial de liquidation du notariat

MAGYARORSZÁG

| — | Csődeljárás |
| --- | --- |

—

Csődeljárás

| — | Felszámolási eljárás |
| --- | --- |

—

Felszámolási eljárás

MALTA

| — | Xoljiment |
| --- | --- |

—

Xoljiment

| — | Amministrazzjoni |
| --- | --- |

—

Amministrazzjoni

| — | Stralċ volontarju mill-membri jew mill-kredituri |
| --- | --- |

—

Stralċ volontarju mill-membri jew mill-kredituri

| — | Stralċ mill-Qorti |
| --- | --- |

—

Stralċ mill-Qorti

| — | Falliment f’każ ta’ negozjant |
| --- | --- |

—

Falliment f’każ ta’ negozjant

NEDERLAND

| — | Het faillissement |
| --- | --- |

—

Het faillissement

| — | De surséance van betaling |
| --- | --- |

—

De surséance van betaling

| — | De schuldsaneringsregeling natuurlijke personen |
| --- | --- |

—

De schuldsaneringsregeling natuurlijke personen

ÖSTERREICH

| — | Das Konkursverfahren |
| --- | --- |

—

Das Konkursverfahren

| — | Das Ausgleichsverfahren |
| --- | --- |

—

Das Ausgleichsverfahren

POLSKA

| — | Postępowanie upadłościowe |
| --- | --- |

—

Postępowanie upadłościowe

| — | Postępowanie układowe |
| --- | --- |

—

Postępowanie układowe

| — | Upadłość obejmująca likwidację |
| --- | --- |

—

Upadłość obejmująca likwidację

| — | Upadłość z możliwością zawarcia układu |
| --- | --- |

—

Upadłość z możliwością zawarcia układu

PORTUGAL

| — | O processo de insolvência |
| --- | --- |

—

O processo de insolvência

| — | O processo de falência |
| --- | --- |

—

O processo de falência

| — | Os processos especiais de recuperação de empresa, ou seja:






  — | À concordata |
| --- | --- | --- |

—

Os processos especiais de recuperação de empresa, ou seja:

—

À concordata

| — | A reconstituição empresarial |
| --- | --- |

—

A reconstituição empresarial

| — | A reestruturação financeira |
| --- | --- |

—

A reestruturação financeira

| — | A gestão controlada |
| --- | --- |

—

A gestão controlada

SLOVENIJA

| — | Stečajni postopek |
| --- | --- |

—

Stečajni postopek

| — | Skrajšani stečajni postopek |
| --- | --- |

—

Skrajšani stečajni postopek

| — | Postopek prisilne poravnave |
| --- | --- |

—

Postopek prisilne poravnave

| — | Prisilna poravnava v stečaju |
| --- | --- |

—

Prisilna poravnava v stečaju

SLOVENSKO

| — | Konkurzné konanie |
| --- | --- |

—

Konkurzné konanie

| — | Vyrovnanie |
| --- | --- |

—

Vyrovnanie

SUOMI/FINLAND

| — | Konkurssi/konkurs |
| --- | --- |

—

Konkurssi/konkurs

| — | Yrityssaneeraus/företagssanering |
| --- | --- |

—

Yrityssaneeraus/företagssanering

SVERIGE

| — | Konkurs |
| --- | --- |

—

Konkurs

| — | Företagsrekonstruktion |
| --- | --- |

—

Företagsrekonstruktion

UNITED KINGDOM

| — | Winding up by or subject to the supervision of the court |
| --- | --- |

—

Winding up by or subject to the supervision of the court

| — | Creditors’ voluntary winding up (with confirmation by the court) |
| --- | --- |

—

Creditors’ voluntary winding up (with confirmation by the court)

| — | Administration, including appointments made by filing prescribed documents with the court |
| --- | --- |

—

Administration, including appointments made by filing prescribed documents with the court

| — | Voluntary arrangements under insolvency legislation |
| --- | --- |

—

Voluntary arrangements under insolvency legislation

| — | Bankruptcy or sequestration” |
| --- | --- |

—

Bankruptcy or sequestration”

---

LIITE II

”LIITE B

Asetuksen 2 artiklan c alakohdassa tarkoitetut likvidaatiomenettelyt

BELGIË/BELGIQUE

| –– | Het faillissement/La faillite |
| --- | --- |

––

Het faillissement/La faillite

| –– | De vrijwillige vereffening/La liquidation volontaire |
| --- | --- |

––

De vrijwillige vereffening/La liquidation volontaire

| –– | De gerechtelijke vereffening/La liquidation judiciaire |
| --- | --- |

––

De gerechtelijke vereffening/La liquidation judiciaire

ČESKÁ REPUBLIKA

| –– | Konkurs |
| --- | --- |

––

Konkurs

| –– | Nucené vyrovnání |
| --- | --- |

––

Nucené vyrovnání

DEUTSCHLAND

| –– | Das Konkursverfahren |
| --- | --- |

––

Das Konkursverfahren

| –– | Das Gesamtvollstreckungsverfahren |
| --- | --- |

––

Das Gesamtvollstreckungsverfahren

| –– | Das Insolvenzverfahren |
| --- | --- |

––

Das Insolvenzverfahren

EESTI

| –– | Pankrotimenetlus |
| --- | --- |

––

Pankrotimenetlus

ΕΛΛΑΣ

| –– | Η πτώχευση |
| --- | --- |

––

Η πτώχευση

| –– | Η ειδική εκκαθάριση |
| --- | --- |

––

Η ειδική εκκαθάριση

ESPAÑA

| –– | Concurso |
| --- | --- |

––

Concurso

FRANCE

| –– | Liquidation judiciaire |
| --- | --- |

––

Liquidation judiciaire

IRELAND

| –– | Compulsory winding up |
| --- | --- |

––

Compulsory winding up

| –– | Bankruptcy |
| --- | --- |

––

Bankruptcy

| –– | The administration in bankruptcy of the estate of persons dying insolvent |
| --- | --- |

––

The administration in bankruptcy of the estate of persons dying insolvent

| –– | Winding-up in bankruptcy of partnerships |
| --- | --- |

––

Winding-up in bankruptcy of partnerships

| –– | Creditors’ voluntary winding up (with confirmation of a court) |
| --- | --- |

––

Creditors’ voluntary winding up (with confirmation of a court)

| –– | Arrangements under the control of the court which involve the vesting of all or part of the property of the debtor in the Official Assignee for realisation and distribution |
| --- | --- |

––

Arrangements under the control of the court which involve the vesting of all or part of the property of the debtor in the Official Assignee for realisation and distribution

ITALIA

| –– | Fallimento |
| --- | --- |

––

Fallimento

| –– | Liquidazione coatta amministrativa |
| --- | --- |

––

Liquidazione coatta amministrativa

| –– | Concordato preventivo con cessione dei beni |
| --- | --- |

––

Concordato preventivo con cessione dei beni

ΚΥΠΡΟΣ

| –– | Υποχρεωτική εκκαθάριση από το Δικαστήριο |
| --- | --- |

––

Υποχρεωτική εκκαθάριση από το Δικαστήριο

| –– | Εκκαθάριση με την εποπτεία του Δικαστηρίου |
| --- | --- |

––

Εκκαθάριση με την εποπτεία του Δικαστηρίου

| –– | Εκούσια εκκαθάριση από πιστωτές (με την επικύρωση του Δικαστηρίου) |
| --- | --- |

––

Εκούσια εκκαθάριση από πιστωτές (με την επικύρωση του Δικαστηρίου)

| –– | Πτώχευση |
| --- | --- |

––

Πτώχευση

| –– | Διαχείριση της περιουσίας προσώπων που απεβίωσαν αφερέγγυα |
| --- | --- |

––

Διαχείριση της περιουσίας προσώπων που απεβίωσαν αφερέγγυα

LATVIJA

| –– | Bankrots |
| --- | --- |

––

Bankrots

LIETUVA

| –– | įmonės bankroto byla |
| --- | --- |

––

įmonės bankroto byla

| –– | įmonės bankroto procesas ne teismo tvarka |
| --- | --- |

––

įmonės bankroto procesas ne teismo tvarka

LUXEMBOURG

| –– | Faillite |
| --- | --- |

––

Faillite

| –– | Régime spécial de liquidation du notariat |
| --- | --- |

––

Régime spécial de liquidation du notariat

MAGYARORSZÁG

| –– | Felszámolási eljárás |
| --- | --- |

––

Felszámolási eljárás

MALTA

| –– | Stralċ volontarju |
| --- | --- |

––

Stralċ volontarju

| –– | Stralċ mill-Qorti |
| --- | --- |

––

Stralċ mill-Qorti

| –– | Falliment inkluż il-ħruġ ta’ mandat ta’ qbid mill-Kuratur f’każ ta’ negozjant fallut |
| --- | --- |

––

Falliment inkluż il-ħruġ ta’ mandat ta’ qbid mill-Kuratur f’każ ta’ negozjant fallut

NEDERLAND

| –– | Het faillissement |
| --- | --- |

––

Het faillissement

| –– | De schuldsaneringsregeling natuurlijke personen |
| --- | --- |

––

De schuldsaneringsregeling natuurlijke personen

ÖSTERREICH

| –– | Das Konkursverfahren |
| --- | --- |

––

Das Konkursverfahren

POLSKA

| –– | Postępowanie upadłościowe |
| --- | --- |

––

Postępowanie upadłościowe

| –– | Upadłość obejmująca likwidację |
| --- | --- |

––

Upadłość obejmująca likwidację

PORTUGAL

| –– | O processo de insolvência |
| --- | --- |

––

O processo de insolvência

| –– | O processo de falência |
| --- | --- |

––

O processo de falência

SLOVENIJA

| –– | Stečajni postopek |
| --- | --- |

––

Stečajni postopek

| –– | Skrajšani stečajni postopek |
| --- | --- |

––

Skrajšani stečajni postopek

SLOVENSKO

| –– | Konkurzné konanie |
| --- | --- |

––

Konkurzné konanie

| –– | Vyrovnanie |
| --- | --- |

––

Vyrovnanie

SUOMI/FINLAND

| –– | Konkurssi/konkurs |
| --- | --- |

––

Konkurssi/konkurs

SVERIGE

| –– | Konkurs |
| --- | --- |

––

Konkurs

UNITED KINGDOM

| –– | Winding up by or subject to the supervision of the court |
| --- | --- |

––

Winding up by or subject to the supervision of the court

| –– | Winding up through administration, including appointments made by filing prescribed documents with the court |
| --- | --- |

––

Winding up through administration, including appointments made by filing prescribed documents with the court

| –– | Creditors’ voluntary winding up (with confirmation by the court) |
| --- | --- |

––

Creditors’ voluntary winding up (with confirmation by the court)

| –– | Bankruptcy or sequestration” |
| --- | --- |

––

Bankruptcy or sequestration”

---

LIITE III

”LIITE C

Asetuksen 2 artiklan b alakohdassa tarkoitetut selvittäjät

BELGIË/BELGIQUE

| — | De curator/Le curateur |
| --- | --- |

—

De curator/Le curateur

| — | De commissaris inzake opschorting/Le commissaire au sursis |
| --- | --- |

—

De commissaris inzake opschorting/Le commissaire au sursis

| — | De schuldbemiddelaar/Le médiateur de dettes |
| --- | --- |

—

De schuldbemiddelaar/Le médiateur de dettes

| — | De vereffenaar/Le liquidateur |
| --- | --- |

—

De vereffenaar/Le liquidateur

| — | De voorlopige bewindvoerder/L’administrateur provisoire |
| --- | --- |

—

De voorlopige bewindvoerder/L’administrateur provisoire

ČESKÁ REPUBLIKA

| — | Správce podstaty |
| --- | --- |

—

Správce podstaty

| — | Předběžný správce |
| --- | --- |

—

Předběžný správce

| — | Vyrovnací správce |
| --- | --- |

—

Vyrovnací správce

| — | Zvláštní správce |
| --- | --- |

—

Zvláštní správce

| — | Zástupce správce |
| --- | --- |

—

Zástupce správce

DEUTSCHLAND

| — | Konkursverwalter |
| --- | --- |

—

Konkursverwalter

| — | Vergleichsverwalter |
| --- | --- |

—

Vergleichsverwalter

| — | Sachwalter (nach der Vergleichsordnung) |
| --- | --- |

—

Sachwalter (nach der Vergleichsordnung)

| — | Verwalter |
| --- | --- |

—

Verwalter

| — | Insolvenzverwalter |
| --- | --- |

—

Insolvenzverwalter

| — | Sachwalter (nach der Insolvenzordnung) |
| --- | --- |

—

Sachwalter (nach der Insolvenzordnung)

| — | Treuhänder |
| --- | --- |

—

Treuhänder

| — | Vorläufiger Insolvenzverwalter |
| --- | --- |

—

Vorläufiger Insolvenzverwalter

EESTI

| — | Pankrotihaldur |
| --- | --- |

—

Pankrotihaldur

| — | Ajutine pankrotihaldur |
| --- | --- |

—

Ajutine pankrotihaldur

| — | Usaldusisik |
| --- | --- |

—

Usaldusisik

ΕΛΛΑΣ

| — | Ο σύνδικος |
| --- | --- |

—

Ο σύνδικος

| — | Ο προσωρινός διαχειριστής. Η διοικούσα επιτροπή των πιστωτών |
| --- | --- |

—

Ο προσωρινός διαχειριστής. Η διοικούσα επιτροπή των πιστωτών

| — | Ο ειδικός εκκαθαριστής |
| --- | --- |

—

Ο ειδικός εκκαθαριστής

| — | Ο επίτροπος |
| --- | --- |

—

Ο επίτροπος

ESPAÑA

| — | Administradores concursales |
| --- | --- |

—

Administradores concursales

FRANCE

| — | Représentant des créanciers |
| --- | --- |

—

Représentant des créanciers

| — | Mandataire liquidateur |
| --- | --- |

—

Mandataire liquidateur

| — | Administrateur judiciaire |
| --- | --- |

—

Administrateur judiciaire

| — | Commissaire à l’exécution de plan |
| --- | --- |

—

Commissaire à l’exécution de plan

IRELAND

| — | Liquidator |
| --- | --- |

—

Liquidator

| — | Official Assignee |
| --- | --- |

—

Official Assignee

| — | Trustee in bankruptcy |
| --- | --- |

—

Trustee in bankruptcy

| — | Provisional Liquidator |
| --- | --- |

—

Provisional Liquidator

| — | Examiner |
| --- | --- |

—

Examiner

ITALIA

| — | Curatore |
| --- | --- |

—

Curatore

| — | Commissario |
| --- | --- |

—

Commissario

| — | Liquidatore giudiziale |
| --- | --- |

—

Liquidatore giudiziale

ΚΥΠΡΟΣ

| — | Εκκαθαριστής και Προσωρινός Εκκαθαριστής |
| --- | --- |

—

Εκκαθαριστής και Προσωρινός Εκκαθαριστής

| — | Επίσημος Παραλήπτης |
| --- | --- |

—

Επίσημος Παραλήπτης

| — | Διαχειριστής της Πτώχευσης |
| --- | --- |

—

Διαχειριστής της Πτώχευσης

| — | Εξεταστής |
| --- | --- |

—

Εξεταστής

LATVIJA

| — | Maksātnespējas procesa administrators |
| --- | --- |

—

Maksātnespējas procesa administrators

LIETUVA

| — | Bankrutuojančių įmonių administratorius |
| --- | --- |

—

Bankrutuojančių įmonių administratorius

| — | Restruktūrizuojamų įmonių administratorius |
| --- | --- |

—

Restruktūrizuojamų įmonių administratorius

LUXEMBOURG

| — | Le curateur |
| --- | --- |

—

Le curateur

| — | Le commissaire |
| --- | --- |

—

Le commissaire

| — | Le liquidateur |
| --- | --- |

—

Le liquidateur

| — | Le conseil de gérance de la section d’assainissement du notariat |
| --- | --- |

—

Le conseil de gérance de la section d’assainissement du notariat

MAGYARORSZÁG

| — | Csődeljárás |
| --- | --- |

—

Csődeljárás

| — | Felszámolási eljárás |
| --- | --- |

—

Felszámolási eljárás

MALTA

| — | Amministratur Proviżorju |
| --- | --- |

—

Amministratur Proviżorju

| — | Riċevitur Uffiċjali |
| --- | --- |

—

Riċevitur Uffiċjali

| — | Stralċjarju |
| --- | --- |

—

Stralċjarju

| — | Manager Speċjali |
| --- | --- |

—

Manager Speċjali

| — | Kuraturi f’każ ta’ proċeduri ta’ falliment |
| --- | --- |

—

Kuraturi f’każ ta’ proċeduri ta’ falliment

NEDERLAND

| — | De curator in het faillissement |
| --- | --- |

—

De curator in het faillissement

| — | De bewindvoerder in de surséance van betaling |
| --- | --- |

—

De bewindvoerder in de surséance van betaling

| — | De bewindvoerder in de schuldsaneringsregeling natuurlijke personen |
| --- | --- |

—

De bewindvoerder in de schuldsaneringsregeling natuurlijke personen

ÖSTERREICH

| — | Masseverwalter |
| --- | --- |

—

Masseverwalter

| — | Ausgleichsverwalter |
| --- | --- |

—

Ausgleichsverwalter

| — | Sachverwalter |
| --- | --- |

—

Sachverwalter

| — | Treuhänder |
| --- | --- |

—

Treuhänder

| — | Besondere Verwalter |
| --- | --- |

—

Besondere Verwalter

| — | Konkursgericht |
| --- | --- |

—

Konkursgericht

POLSKA

| — | Syndyk |
| --- | --- |

—

Syndyk

| — | Nadzorca sądowy |
| --- | --- |

—

Nadzorca sądowy

| — | Zarządca |
| --- | --- |

—

Zarządca

PORTUGAL

| — | Administrador da insolvência |
| --- | --- |

—

Administrador da insolvência

| — | Gestor judicial |
| --- | --- |

—

Gestor judicial

| — | Liquidatário judicial |
| --- | --- |

—

Liquidatário judicial

| — | Comissão de credores |
| --- | --- |

—

Comissão de credores

SLOVENIJA

| — | Upravitelj prisilne poravnave |
| --- | --- |

—

Upravitelj prisilne poravnave

| — | Stečajni upravitelj |
| --- | --- |

—

Stečajni upravitelj

| — | Sodišče, pristojno za postopek prisilne poravnave |
| --- | --- |

—

Sodišče, pristojno za postopek prisilne poravnave

| — | Sodišče, pristojno za stečajni postopek |
| --- | --- |

—

Sodišče, pristojno za stečajni postopek

SLOVENSKO

| — | Správca |
| --- | --- |

—

Správca

| — | Predbežný správca |
| --- | --- |

—

Predbežný správca

| — | Nútený správca |
| --- | --- |

—

Nútený správca

| — | Likvidátor |
| --- | --- |

—

Likvidátor

SUOMI/FINLAND

| — | Pesänhoitaja/boförvaltare |
| --- | --- |

—

Pesänhoitaja/boförvaltare

| — | Selvittäjä/utredare |
| --- | --- |

—

Selvittäjä/utredare

SVERIGE

| — | Förvaltare |
| --- | --- |

—

Förvaltare

| — | God man |
| --- | --- |

—

God man

| — | Rekonstruktör |
| --- | --- |

—

Rekonstruktör

UNITED KINGDOM

| — | Liquidator |
| --- | --- |

—

Liquidator

| — | Supervisor of a voluntary arrangement |
| --- | --- |

—

Supervisor of a voluntary arrangement

| — | Administrator |
| --- | --- |

—

Administrator

| — | Official Receiver |
| --- | --- |

—

Official Receiver

| — | Trustee |
| --- | --- |

—

Trustee

| — | Provisional Liquidator |
| --- | --- |

—

Provisional Liquidator

| — | Judicial factor” |
| --- | --- |

—

Judicial factor”

---

| 20.4.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 100/9 |
| --- | --- | --- | --- |

20.4.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 100/9

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 604/2005,

annettu 19 päivänä huhtikuuta 2005,

tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon hedelmien ja vihannesten tuontijärjestelmän soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 21 päivänä joulukuuta 1994 annetun komission asetuksen (EY) N:o 3223/94 (1) ja erityisesti sen 4 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksessa (EY) N:o 3223/94 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten mukaisesti komission vahvistamista kolmansien maiden tuonnin kiinteiden arvojen perusteista liitteissä määriteltävien tuotteiden ja ajanjaksojen osalta. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksessa (EY) N:o 3223/94 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten mukaisesti komission vahvistamista kolmansien maiden tuonnin kiinteiden arvojen perusteista liitteissä määriteltävien tuotteiden ja ajanjaksojen osalta.

| (2) | Edellä mainittujen perusteiden mukaisesti tuonnin kiinteät arvot on vahvistettava tämän asetuksen liitteessä esitetylle tasolle, |
| --- | --- |

(2)

Edellä mainittujen perusteiden mukaisesti tuonnin kiinteät arvot on vahvistettava tämän asetuksen liitteessä esitetylle tasolle,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EY) N:o 3223/94 4 artiklassa tarkoitetut tuonnin kiinteät arvot vahvistetaan liitteessä olevassa taulukossa merkityllä tavalla.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 20 päivänä huhtikuuta 2005.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 19 päivänä huhtikuuta 2005.

Komission puolesta

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EYVL L 337, 24.12.1994, s. 66. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1947/2002 (EYVL L 299, 1.11.2002, s. 17).

1

---

LIITE

tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi 19 päivänä huhtikuuta 2005 annettuun komission asetukseen

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-koodi | Kolmannen maan koodi (1) | Tuonnin kiinteä arvo |
| 0702 00 00 | 052 | 111,4 |
| 204 | 83,8 |
| 212 | 129,8 |
| 624 | 101,8 |
| 999 | 106,7 |
| 0707 00 05 | 052 | 134,3 |
| 204 | 52,5 |
| 999 | 93,4 |
| 0709 90 70 | 052 | 100,6 |
| 204 | 33,6 |
| 999 | 67,1 |
| 0805 10 20 | 052 | 46,8 |
| 204 | 46,7 |
| 212 | 50,3 |
| 220 | 47,8 |
| 400 | 53,7 |
| 624 | 60,6 |
| 999 | 51,0 |
| 0805 50 10 | 052 | 65,8 |
| 220 | 69,6 |
| 388 | 70,6 |
| 400 | 67,0 |
| 528 | 44,6 |
| 624 | 68,8 |
| 999 | 64,4 |
| 0808 10 80 | 388 | 90,2 |
| 400 | 134,5 |
| 404 | 123,2 |
| 508 | 66,4 |
| 512 | 73,3 |
| 524 | 63,2 |
| 528 | 77,5 |
| 720 | 72,3 |
| 804 | 109,7 |
| 999 | 90,0 |
| 0808 20 50 | 388 | 86,3 |
| 512 | 67,4 |
| 528 | 65,7 |
| 720 | 59,5 |
| 999 | 69,7 |

(EUR/100 kg)

CN-koodi

Kolmannen maan koodi (1)

Tuonnin kiinteä arvo

0702 00 00

052

111,4

204

83,8

212

129,8

624

101,8

999

106,7

0707 00 05

052

134,3

204

52,5

999

93,4

0709 90 70

052

100,6

204

33,6

999

67,1

0805 10 20

052

46,8

204

46,7

212

50,3

220

47,8

400

53,7

624

60,6

999

51,0

0805 50 10

052

65,8

220

69,6

388

70,6

400

67,0

528

44,6

624

68,8

999

64,4

0808 10 80

388

90,2

400

134,5

404

123,2

508

66,4

512

73,3

524

63,2

528

77,5

720

72,3

804

109,7

999

90,0

0808 20 50

388

86,3

512

67,4

528

65,7

720

59,5

999

69,7

---

(1)  Komission asetuksessa (EY) N:o 2081/2003 (EUVL L 313, 28.11.2003, s. 11) vahvistettu maanimikkeistö. Koodi ”999” tarkoittaa ”muuta alkuperää”.

---

| 20.4.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 100/11 |
| --- | --- | --- | --- |

20.4.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 100/11

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 605/2005,

annettu 19 päivänä huhtikuuta 2005,

jäsenvaltioiden toimittamista tiedoista ja Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston (EMOTR) tukiosastosta rahoitettujen menojen kuukausittaisesta kirjanpidosta annetun asetuksen (EY) N:o 296/96 muuttamisesta

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon yhteisen maatalouspolitiikan rahoituksesta 17 päivänä toukokuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1258/1999 (1) ja erityisesti sen 5 artiklan 3 kohdan ja 7 artiklan 5 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komission asetuksen (EY) N:o 296/96 (2) 3 artiklan mukaan jäsenvaltioiden maksamat menot on annettava komissiolle tiedoksi säännöllisesti. Tarpeettomien tiedonantojen välttämiseksi on aiheellista säätää, että tiedot välitetään kuukausittain, tämän vaikuttamatta jäsenvaltioiden velvoitteeseen kirjata viikoittain ylös tiedot, jotka ovat komission käytettävissä menojen asianmukaisen valvonnan varmistamiseksi. |
| --- | --- |

(1)

Komission asetuksen (EY) N:o 296/96 (2) 3 artiklan mukaan jäsenvaltioiden maksamat menot on annettava komissiolle tiedoksi säännöllisesti. Tarpeettomien tiedonantojen välttämiseksi on aiheellista säätää, että tiedot välitetään kuukausittain, tämän vaikuttamatta jäsenvaltioiden velvoitteeseen kirjata viikoittain ylös tiedot, jotka ovat komission käytettävissä menojen asianmukaisen valvonnan varmistamiseksi.

| (2) | Jäsenvaltioiden on toimitettava tietyt tiedot sähköisesti ja digitaalisesti, jotta komissio voisi suoraan käyttää niitä tilien hallinnossa. Perustelluissa tapauksissa muiden lähetystapojen olisi kuitenkin edelleen oltava mahdollisia. |
| --- | --- |

(2)

Jäsenvaltioiden on toimitettava tietyt tiedot sähköisesti ja digitaalisesti, jotta komissio voisi suoraan käyttää niitä tilien hallinnossa. Perustelluissa tapauksissa muiden lähetystapojen olisi kuitenkin edelleen oltava mahdollisia.

| (3) | Hallinnollisten menettelyjen yksinkertaistamiseksi ja keventämiseksi ainoastaan kuukausittaisista yhteenvedoista olisi toimitettava samanaikaisesti paperijäljennös. |
| --- | --- |

(3)

Hallinnollisten menettelyjen yksinkertaistamiseksi ja keventämiseksi ainoastaan kuukausittaisista yhteenvedoista olisi toimitettava samanaikaisesti paperijäljennös.

| (4) | Tiettyjen määrien tai alojen ilmoittamisella jäsenvaltioiden toimittamissa ilmoituksissa on käytännössä vain vähän merkitystä kuukausittaisten ennakkomaksujen kannalta. Tämän vuoksi näitä tietoja ei pitäisi enää vaatia. |
| --- | --- |

(4)

Tiettyjen määrien tai alojen ilmoittamisella jäsenvaltioiden toimittamissa ilmoituksissa on käytännössä vain vähän merkitystä kuukausittaisten ennakkomaksujen kannalta. Tämän vuoksi näitä tietoja ei pitäisi enää vaatia.

| (5) | Komission maksut EMOTR:n tukiosaston talousarviosta suoritetaan yksinomaan euroissa. Jäsenvaltiot voivat edelleen valita, suorittavatko ne maksunsa tuensaajille euroissa tai jossakin kansallisessa valuutassa. Euro-maihin kuulumattomien jäsenvaltioiden maksajavirastojen, jotka suorittavat maksuja sekä kansallisissa valuutoissa että euroissa, on pidettävä molemmista valuutoista erillisiä tilejä. Jotta säästyttäisiin kyseisten maksujen kaksinkertaiselta muuntamiselta, olisi poistettava mahdollisuus ilmoittaa euroissa suoritetut maksut kansallisessa valuutassa. |
| --- | --- |

(5)

Komission maksut EMOTR:n tukiosaston talousarviosta suoritetaan yksinomaan euroissa. Jäsenvaltiot voivat edelleen valita, suorittavatko ne maksunsa tuensaajille euroissa tai jossakin kansallisessa valuutassa. Euro-maihin kuulumattomien jäsenvaltioiden maksajavirastojen, jotka suorittavat maksuja sekä kansallisissa valuutoissa että euroissa, on pidettävä molemmista valuutoista erillisiä tilejä. Jotta säästyttäisiin kyseisten maksujen kaksinkertaiselta muuntamiselta, olisi poistettava mahdollisuus ilmoittaa euroissa suoritetut maksut kansallisessa valuutassa.

| (6) | Jos jäsenvaltioiden toimittamiin menoilmoituksiin perustuvat ennakkositoumukset, jotka voivat olla sallittuja Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25 päivänä kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 (3) 150 artiklan 3 kohdan nojalla, ovat kokonaismäärältään yli puolet kuluvan varainhoitovuoden vastaavien määrärahojen kokonaissummasta, komission on vähennettävä kyseisiä määriä. Moitteettoman varainhoidon varmistamiseksi tämä vähennys jaetaan jäsenvaltioiden kesken suhteellisesti niiltä saatujen menoilmoitusten perusteella. |
| --- | --- |

(6)

Jos jäsenvaltioiden toimittamiin menoilmoituksiin perustuvat ennakkositoumukset, jotka voivat olla sallittuja Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25 päivänä kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 (3) 150 artiklan 3 kohdan nojalla, ovat kokonaismäärältään yli puolet kuluvan varainhoitovuoden vastaavien määrärahojen kokonaissummasta, komission on vähennettävä kyseisiä määriä. Moitteettoman varainhoidon varmistamiseksi tämä vähennys jaetaan jäsenvaltioiden kesken suhteellisesti niiltä saatujen menoilmoitusten perusteella.

| (7) | Jos yhteisön talousarviota ei ole varainhoitovuoden alkaessa lopullisesti vahvistettu, asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 13 artiklan 2 kohdan toisessa alakohdassa säädetään, että maksaminen voidaan suorittaa kuukausittain luku luvulta enintään kahdestoistaosalla asianomaiseen lukuun edelliseksi varainhoitovuodeksi hyväksytyistä määrärahoista. Sen varmistamiseksi, että käytettävissä olevat määrärahat jaetaan oikeudenmukaisesti jäsenvaltioiden kesken, on syytä säätää, että tällaisessa tilanteessa ennakot on myönnettävä kullekin luvulle vahvistettuna prosenttiosuutena kunkin jäsenvaltion toimittamasta menoilmoituksesta ja että kuukauden osalta maksamatta jäänyt määrä jaetaan uudelleen seuraavia kuukausittaisia maksuja koskevissa komission päätöksissä. |
| --- | --- |

(7)

Jos yhteisön talousarviota ei ole varainhoitovuoden alkaessa lopullisesti vahvistettu, asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 13 artiklan 2 kohdan toisessa alakohdassa säädetään, että maksaminen voidaan suorittaa kuukausittain luku luvulta enintään kahdestoistaosalla asianomaiseen lukuun edelliseksi varainhoitovuodeksi hyväksytyistä määrärahoista. Sen varmistamiseksi, että käytettävissä olevat määrärahat jaetaan oikeudenmukaisesti jäsenvaltioiden kesken, on syytä säätää, että tällaisessa tilanteessa ennakot on myönnettävä kullekin luvulle vahvistettuna prosenttiosuutena kunkin jäsenvaltion toimittamasta menoilmoituksesta ja että kuukauden osalta maksamatta jäänyt määrä jaetaan uudelleen seuraavia kuukausittaisia maksuja koskevissa komission päätöksissä.

| (8) | Yhteisen maatalouspolitiikan uudistuksen ja tilatukijärjestelmän käyttöönoton yhteydessä on erittäin tärkeää, että jäsenvaltiot noudattavat maksuille annettuja määräaikoja varainhoidon kurinalaisuutta koskevien sääntöjen noudattamiseksi. Tämän vuoksi olisi säädettävä erityisistä säännöistä, joiden avulla voidaan mahdollisimman suuressa määrin välttyä yhteisön talousarviosta käytettävissä olevien vuosittaisten määrärahojen ylittämiseltä. |
| --- | --- |

(8)

Yhteisen maatalouspolitiikan uudistuksen ja tilatukijärjestelmän käyttöönoton yhteydessä on erittäin tärkeää, että jäsenvaltiot noudattavat maksuille annettuja määräaikoja varainhoidon kurinalaisuutta koskevien sääntöjen noudattamiseksi. Tämän vuoksi olisi säädettävä erityisistä säännöistä, joiden avulla voidaan mahdollisimman suuressa määrin välttyä yhteisön talousarviosta käytettävissä olevien vuosittaisten määrärahojen ylittämiseltä.

| (9) | Jos Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston (EMOTR) tuesta maaseudun kehittämiseen annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1257/1999 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 29 päivänä huhtikuuta 2004 annetun komission asetuksen (EY) N:o 817/2004 (4) mukaisesti suoritettuja maksuja koskevia todisteita todetaan toimitetun myöhässä, komission jäsenvaltiolle suorittamat syyskuuta koskevat maksut olisi moitteettoman varainhoidon varmistamiseksi voitava siirtää seuraavalle kuulle. |
| --- | --- |

(9)

Jos Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston (EMOTR) tuesta maaseudun kehittämiseen annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1257/1999 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 29 päivänä huhtikuuta 2004 annetun komission asetuksen (EY) N:o 817/2004 (4) mukaisesti suoritettuja maksuja koskevia todisteita todetaan toimitetun myöhässä, komission jäsenvaltiolle suorittamat syyskuuta koskevat maksut olisi moitteettoman varainhoidon varmistamiseksi voitava siirtää seuraavalle kuulle.

| (10) | Syyskuun aikana toteutettuihin varastointitoimiin liittyvistä menoista 50 prosenttia kirjataan lokakuulle ja saldo marraskuulle. Maksajavirastojen tilien hallinnon yksinkertaistamiseksi on aiheellista säätää, että näihin toimiin liittyvät menot kirjataan 100-prosenttisesti lokakuulle. |
| --- | --- |

(10)

Syyskuun aikana toteutettuihin varastointitoimiin liittyvistä menoista 50 prosenttia kirjataan lokakuulle ja saldo marraskuulle. Maksajavirastojen tilien hallinnon yksinkertaistamiseksi on aiheellista säätää, että näihin toimiin liittyvät menot kirjataan 100-prosenttisesti lokakuulle.

| (11) | Yhteisön talousarviosta ja kansallisista talousarvioista yhteisrahoitetuista maatalouden kehittämismenoista annetaan ilmoitus viimeistään tuensaajille tapahtuvan maksun suorittamista seuraavana toisena kuukautena. Maatalouden ohjaus- ja tukirahaston tukiosaston alalla sovellettavien kirjanpitosäännösten yhdenmukaistamiseksi on aiheellista säätää, että nämä menot kirjataan sille kuukaudelle, jonka kuluessa maksut on suoritettu tuensaajille. |
| --- | --- |

(11)

Yhteisön talousarviosta ja kansallisista talousarvioista yhteisrahoitetuista maatalouden kehittämismenoista annetaan ilmoitus viimeistään tuensaajille tapahtuvan maksun suorittamista seuraavana toisena kuukautena. Maatalouden ohjaus- ja tukirahaston tukiosaston alalla sovellettavien kirjanpitosäännösten yhdenmukaistamiseksi on aiheellista säätää, että nämä menot kirjataan sille kuukaudelle, jonka kuluessa maksut on suoritettu tuensaajille.

| (12) | Tämän vuoksi asetus (EY) N:o 296/96 olisi muutettava. |
| --- | --- |

(12)

Tämän vuoksi asetus (EY) N:o 296/96 olisi muutettava.

| (13) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat rahastokomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(13)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat rahastokomitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan asetus (EY) N:o 296/96 seuraavasti:

| 1) | Muutetaan 3 artikla seuraavasti:






  a) | Korvataan 1, 2 ja 3 kohta seuraavasti:
  ”1.   Jäsenvaltioiden on kerättävä ja saatettava komission käyttöön tiedot kunakin viikkona maksettujen menojen kokonaismäärästä.
  Jäsenvaltioiden on saatettava komission käyttöön viimeistään joka viikon kolmantena työpäivänä tiedot kuukauden alusta edellisen viikon loppuun mennessä maksettujen menojen kokonaismäärästä.
  Jos viikko jakautuu kahdelle kuukaudelle, jäsenvaltioiden on saatettava komission käyttöön tiedot edeltävänä kuukautena maksettujen menojen kokonaismäärästä viimeistään seuraavan kuukauden kolmantena työpäivänä.
  2.   Jäsenvaltioiden on viimeistään seuraavan kuukauden kolmantena työpäivänä toimitettava sähköisessä muodossa kuukauden menojen kokonaismäärää koskevat tiedot ja kaikki tiedot, jotka saattavat selittää 5 kohdan mukaisesti laadittujen arvioiden ja toteutuneiden menojen väliset huomattavat erot.
  3.   Jäsenvaltioiden on kuukausittain viimeistään joka kuukauden 10 päivänä toimitettava komissiolle sähköisesti tiedot edellisen kuukauden aikana maksettujen menojen kokonaismäärästä.
  Kuitenkin 1 päivän ja 15 päivän lokakuuta välisenä aikana maksettuja menoja koskeva tiedonanto on toimitettava saman kuukauden 25 päivään mennessä.
  3 a.   Perustelluissa tapauksissa komissio voi hyväksyä sen, että 2 ja 3 kohdassa tarkoitetut tiedonannot toimitetaan muulla tavoin.” |
| --- | --- | --- |

1)

Muutetaan 3 artikla seuraavasti:

a)

Korvataan 1, 2 ja 3 kohta seuraavasti:

”1.   Jäsenvaltioiden on kerättävä ja saatettava komission käyttöön tiedot kunakin viikkona maksettujen menojen kokonaismäärästä.

Jäsenvaltioiden on saatettava komission käyttöön viimeistään joka viikon kolmantena työpäivänä tiedot kuukauden alusta edellisen viikon loppuun mennessä maksettujen menojen kokonaismäärästä.

Jos viikko jakautuu kahdelle kuukaudelle, jäsenvaltioiden on saatettava komission käyttöön tiedot edeltävänä kuukautena maksettujen menojen kokonaismäärästä viimeistään seuraavan kuukauden kolmantena työpäivänä.

2.   Jäsenvaltioiden on viimeistään seuraavan kuukauden kolmantena työpäivänä toimitettava sähköisessä muodossa kuukauden menojen kokonaismäärää koskevat tiedot ja kaikki tiedot, jotka saattavat selittää 5 kohdan mukaisesti laadittujen arvioiden ja toteutuneiden menojen väliset huomattavat erot.

3.   Jäsenvaltioiden on kuukausittain viimeistään joka kuukauden 10 päivänä toimitettava komissiolle sähköisesti tiedot edellisen kuukauden aikana maksettujen menojen kokonaismäärästä.

Kuitenkin 1 päivän ja 15 päivän lokakuuta välisenä aikana maksettuja menoja koskeva tiedonanto on toimitettava saman kuukauden 25 päivään mennessä.

3 a.   Perustelluissa tapauksissa komissio voi hyväksyä sen, että 2 ja 3 kohdassa tarkoitetut tiedonannot toimitetaan muulla tavoin.”

| b) | Korvataan 5 kohta seuraavasti:
  ”5.   Viimeistään kunkin kuukauden 20 päivänä jäsenvaltioiden on toimitettava kuukausittain komissiolle sähköisesti yhteisön talousarvion kirjanpitoon tarkoitettu asiakirja edellisen kuukauden aikana maksetuista menoista. Asiakirja, joka on tarkoitettu 1 päivän ja 15 päivän lokakuuta välisenä aikana maksettujen menojen kirjanpitoon, on toimitettava kuitenkin viimeistään 10 päivänä marraskuuta.
  Myös yhteenvetoilmoitus 6 kohdan b alakohdassa tarkoitetuista tiedoista on lähetettävä komissiolle paperiversiona.” |
| --- | --- |

b)

Korvataan 5 kohta seuraavasti:

”5.   Viimeistään kunkin kuukauden 20 päivänä jäsenvaltioiden on toimitettava kuukausittain komissiolle sähköisesti yhteisön talousarvion kirjanpitoon tarkoitettu asiakirja edellisen kuukauden aikana maksetuista menoista. Asiakirja, joka on tarkoitettu 1 päivän ja 15 päivän lokakuuta välisenä aikana maksettujen menojen kirjanpitoon, on toimitettava kuitenkin viimeistään 10 päivänä marraskuuta.

Myös yhteenvetoilmoitus 6 kohdan b alakohdassa tarkoitetuista tiedoista on lähetettävä komissiolle paperiversiona.”

| c) | Muutetaan 6 kohta seuraavasti:






  i) | poistetaan a alakohdan kolmas luetelmakohta; |
| --- | --- | --- |

c)

Muutetaan 6 kohta seuraavasti:

i)

poistetaan a alakohdan kolmas luetelmakohta;

| ii) | korvataan b alakohta seuraavasti:






  ”b) | a alakohdassa tarkoitettujen tietojen yhteenvedosta;”. |
| --- | --- | --- |

ii)

korvataan b alakohta seuraavasti:

”b)

a alakohdassa tarkoitettujen tietojen yhteenvedosta;”.

| d) | Korvataan 9 kohta seuraavasti:
  ”9.   Euro-maihin kuulumattomien jäsenvaltioiden maksajavirastojen on pidettävä erillistä kirjanpitoa sen mukaan, missä valuutassa menot on maksettu tuensaajille. Sama erottelu on säilytettävä tiedonannoissa, jotka tehdään tilien tarkastuksen ja hyväksymisen yhteydessä.” |
| --- | --- |

d)

Korvataan 9 kohta seuraavasti:

”9.   Euro-maihin kuulumattomien jäsenvaltioiden maksajavirastojen on pidettävä erillistä kirjanpitoa sen mukaan, missä valuutassa menot on maksettu tuensaajille. Sama erottelu on säilytettävä tiedonannoissa, jotka tehdään tilien tarkastuksen ja hyväksymisen yhteydessä.”

| 2) | Muutetaan 4 artikla seuraavasti:






  a) | Korvataan 1 kohta seuraavasti:
  ”1.   Komissio päättää kuukausittaisista ennakoista ja maksaa ne tileille kirjattujen menojen mukaisesti 3 artiklan mukaisesti toimitettujen tietojen perusteella, sanotun kuitenkaan rajoittamatta neuvoston asetuksen (EY) N:o 2040/2000 (5) 14 artiklan säännösten soveltamista.
  Jos neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 (6) 150 artiklan 3 kohdan säännösten mukaisten ennakkositoumusten määrä ylittää puolet kuluvan varainhoitovuoden määrärahojen määrästä, ennakot myönnetään prosenttiosuutena jäsenvaltioilta saaduista menoilmoituksista. Komissio ottaa huomioon jäsenvaltioille korvaamatta jääneen määrän tulevia korvauksia koskevissa päätöksissään.
  Jos yhteisön talousarviota ei ole varainhoitovuoden alkaessa lopullisesti vahvistettu, ennakot on myönnettävä kullekin luvulle vahvistettuna prosenttiosuutena jäsenvaltioilta saaduista menoilmoituksista ja asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 13 artiklassa säädetyissä rajoissa. Komissio ottaa huomioon jäsenvaltioille korvaamatta jääneen määrän tulevia korvauksia koskevissa päätöksissään. |
| --- | --- | --- |

2)

Muutetaan 4 artikla seuraavasti:

a)

Korvataan 1 kohta seuraavasti:

”1.   Komissio päättää kuukausittaisista ennakoista ja maksaa ne tileille kirjattujen menojen mukaisesti 3 artiklan mukaisesti toimitettujen tietojen perusteella, sanotun kuitenkaan rajoittamatta neuvoston asetuksen (EY) N:o 2040/2000 (5) 14 artiklan säännösten soveltamista.

Jos neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 (6) 150 artiklan 3 kohdan säännösten mukaisten ennakkositoumusten määrä ylittää puolet kuluvan varainhoitovuoden määrärahojen määrästä, ennakot myönnetään prosenttiosuutena jäsenvaltioilta saaduista menoilmoituksista. Komissio ottaa huomioon jäsenvaltioille korvaamatta jääneen määrän tulevia korvauksia koskevissa päätöksissään.

Jos yhteisön talousarviota ei ole varainhoitovuoden alkaessa lopullisesti vahvistettu, ennakot on myönnettävä kullekin luvulle vahvistettuna prosenttiosuutena jäsenvaltioilta saaduista menoilmoituksista ja asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 13 artiklassa säädetyissä rajoissa. Komissio ottaa huomioon jäsenvaltioille korvaamatta jääneen määrän tulevia korvauksia koskevissa päätöksissään.

| b) | Korvataan 2 kohta seuraavasti:
  ”2.   Säädettyjen edellytysten ja määräaikojen ulkopuolella maksettuja menoja koskeviin ennakoihin tehdään vähennyksiä seuraavien sääntöjen mukaisesti:






  a) | jos määräaikojen ja muiden edellytysten ulkopuolella suoritetut menot ovat enintään neljä prosenttia määräaikoja noudattaen maksettujen menojen määrästä, vähennyksiä ei tehdä; |
| --- | --- | --- |

b)

Korvataan 2 kohta seuraavasti:

”2.   Säädettyjen edellytysten ja määräaikojen ulkopuolella maksettuja menoja koskeviin ennakoihin tehdään vähennyksiä seuraavien sääntöjen mukaisesti:

a)

jos määräaikojen ja muiden edellytysten ulkopuolella suoritetut menot ovat enintään neljä prosenttia määräaikoja noudattaen maksettujen menojen määrästä, vähennyksiä ei tehdä;

| b) | kun neljän prosentin marginaali on käytetty, kaikista muista menoista, joita koskevat maksut ovat myöhästyneet






  — | kuukauden, vähennetään 10 prosenttia, |
| --- | --- | --- |

b)

kun neljän prosentin marginaali on käytetty, kaikista muista menoista, joita koskevat maksut ovat myöhästyneet

—

kuukauden, vähennetään 10 prosenttia,

| — | kaksi kuukautta, vähennetään 25 prosenttia, |
| --- | --- |

—

kaksi kuukautta, vähennetään 25 prosenttia,

| — | kolme kuukautta, vähennetään 45 prosenttia, |
| --- | --- |

—

kolme kuukautta, vähennetään 45 prosenttia,

| — | neljä kuukautta, vähennetään 70 prosenttia, |
| --- | --- |

—

neljä kuukautta, vähennetään 70 prosenttia,

| — | viisi kuukautta tai sitä enemmän, vähennetään 100 prosenttia. |
| --- | --- |

—

viisi kuukautta tai sitä enemmän, vähennetään 100 prosenttia.

| c) | Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1782/2003 (7) 12 artiklassa ja III osastossa tai tarpeen vaatiessa IV a osastossa tarkoitettuihin vuonna n maksettuihin suoriin tukiin, joita ei ole suoritettu säädettyjen edellytysten ja määräaikojen mukaisesti ja jotka on maksettu vuoden n+1 lokakuun 15 päivän jälkeen, on sovellettava seuraavia edellytyksiä:






  — | jos a alakohdassa tarkoitettua neljän prosentin marginaalia ei ole kokonaan käytetty vuoden n+1 15 päivään lokakuuta mennessä maksettuihin tukiin ja siitä käyttämättä jäänyt osa on enemmän kuin kaksi prosenttia, marginaali alennetaan kahteen prosenttiin, |
| --- | --- | --- |

c)

Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1782/2003 (7) 12 artiklassa ja III osastossa tai tarpeen vaatiessa IV a osastossa tarkoitettuihin vuonna n maksettuihin suoriin tukiin, joita ei ole suoritettu säädettyjen edellytysten ja määräaikojen mukaisesti ja jotka on maksettu vuoden n+1 lokakuun 15 päivän jälkeen, on sovellettava seuraavia edellytyksiä:

—

jos a alakohdassa tarkoitettua neljän prosentin marginaalia ei ole kokonaan käytetty vuoden n+1 15 päivään lokakuuta mennessä maksettuihin tukiin ja siitä käyttämättä jäänyt osa on enemmän kuin kaksi prosenttia, marginaali alennetaan kahteen prosenttiin,

| — | joka tapauksessa varainhoitovuonna n+2 ja sitä seuraavina vuosina maksetut tuet ovat asianomaiselle jäsenvaltiolle tukikelpoisia vain sille liitteissä VIII tai VIII a säädettyyn kansalliseen enimmäismäärään asti tai asetuksen (EY) N:o 1782/2003 143 b artiklan 3 kohdassa sille vahvistettujen vuotuisten kokonaismäärärahojen puitteissa, jotka koskevat sitä varainhoitovuotta edeltävää vuotta, jonka aikana tuki on maksettu, ja tämä enimmäismäärä korotetaan tarvittaessa lypsylehmäpalkkioiden määrillä, 95 ja 96 artiklassa säädetyillä lisätuilla ja saman asetuksen 12 artiklassa säädetyllä tuen lisämäärällä, alennetaan 10 artiklassa säädetyllä prosenttimäärällä ja mukautetaan 11 artiklassa säädetyllä tavalla ottaen huomioon kyseisen asetuksen 12 a artikla ja komission asetuksen (EY) N:o 188/2005 (8) 4 artiklassa vahvistetut määrät, |
| --- | --- |

—

joka tapauksessa varainhoitovuonna n+2 ja sitä seuraavina vuosina maksetut tuet ovat asianomaiselle jäsenvaltiolle tukikelpoisia vain sille liitteissä VIII tai VIII a säädettyyn kansalliseen enimmäismäärään asti tai asetuksen (EY) N:o 1782/2003 143 b artiklan 3 kohdassa sille vahvistettujen vuotuisten kokonaismäärärahojen puitteissa, jotka koskevat sitä varainhoitovuotta edeltävää vuotta, jonka aikana tuki on maksettu, ja tämä enimmäismäärä korotetaan tarvittaessa lypsylehmäpalkkioiden määrillä, 95 ja 96 artiklassa säädetyillä lisätuilla ja saman asetuksen 12 artiklassa säädetyllä tuen lisämäärällä, alennetaan 10 artiklassa säädetyllä prosenttimäärällä ja mukautetaan 11 artiklassa säädetyllä tavalla ottaen huomioon kyseisen asetuksen 12 a artikla ja komission asetuksen (EY) N:o 188/2005 (8) 4 artiklassa vahvistetut määrät,

| — | kun edellä tarkoitetut marginaalit on käytetty, menoista, joita tämä kohta koskee, vähennetään 100 prosenttia. |
| --- | --- |

—

kun edellä tarkoitetut marginaalit on käytetty, menoista, joita tämä kohta koskee, vähennetään 100 prosenttia.

| d) | Jos joidenkin toimenpiteiden yhteydessä esiintyy erityisiä hallinnollisia edellytyksiä tai jos jäsenvaltiot antavat asialliset perustelut, komissio voi soveltaa toisenlaista vähennysasteikkoa ja/tai pienempiä vähennyksiä tai jättää vähennykset tekemättä.
  Edellä c alakohdassa tarkoitettujen tukien osalta edeltävää virkettä sovelletaan kuitenkin c alakohdan toisessa luetelmakohdassa tarkoitettujen enimmäismäärien rajoissa. |
| --- | --- |

d)

Jos joidenkin toimenpiteiden yhteydessä esiintyy erityisiä hallinnollisia edellytyksiä tai jos jäsenvaltiot antavat asialliset perustelut, komissio voi soveltaa toisenlaista vähennysasteikkoa ja/tai pienempiä vähennyksiä tai jättää vähennykset tekemättä.

Edellä c alakohdassa tarkoitettujen tukien osalta edeltävää virkettä sovelletaan kuitenkin c alakohdan toisessa luetelmakohdassa tarkoitettujen enimmäismäärien rajoissa.

| e) | Tässä artiklassa tarkoitetut vähennykset tehdään asetuksen (EY) N:o 2040/2000 14 artiklassa määrättyjä yksityiskohtaisia sääntöjä noudattaen. |
| --- | --- |

e)

Tässä artiklassa tarkoitetut vähennykset tehdään asetuksen (EY) N:o 2040/2000 14 artiklassa määrättyjä yksityiskohtaisia sääntöjä noudattaen.

| c) | Muutetaan 6 kohta seuraavasti:
  ”6.   Jos komissiolle ei toimiteta komission asetuksen (EY) N:o 817/2004 (9) 55 artiklan 1 kohdassa säädettyjä asiakirjoja jokaisen vuoden 30 päivään syyskuuta mennessä, komissio voi ilmoitettuaan asiasta kyseiselle jäsenvaltiolle siirtää syyskuun menoihin liittyvien ennakkojen maksamisen lokakuun menoihin liittyvien ennakkojen maksamisen yhteyteen. |
| --- | --- |

c)

Muutetaan 6 kohta seuraavasti:

”6.   Jos komissiolle ei toimiteta komission asetuksen (EY) N:o 817/2004 (9) 55 artiklan 1 kohdassa säädettyjä asiakirjoja jokaisen vuoden 30 päivään syyskuuta mennessä, komissio voi ilmoitettuaan asiasta kyseiselle jäsenvaltiolle siirtää syyskuun menoihin liittyvien ennakkojen maksamisen lokakuun menoihin liittyvien ennakkojen maksamisen yhteyteen.

| 3) | Korvataan 5 artiklan 2 kohta seuraavasti:
  ”2.   Maksajavirastojen on kirjattava 1 kohdassa tarkoitettujen menojen määrät tilille sitä kuukautta seuraavan kuukauden kuluessa, johon toimet liittyvät. Kuukauden lopussa vahvistetuissa tileissä huomioon otettavat toimet ovat varainhoitovuoden alusta saman kuukauden loppuun mennessä toteutetut toimet. Syyskuussa toteutettujen toimien osalta maksajavirastot kirjaavat menot kuitenkin viimeistään 15 päivänä lokakuuta.” |
| --- | --- |

3)

Korvataan 5 artiklan 2 kohta seuraavasti:

”2.   Maksajavirastojen on kirjattava 1 kohdassa tarkoitettujen menojen määrät tilille sitä kuukautta seuraavan kuukauden kuluessa, johon toimet liittyvät. Kuukauden lopussa vahvistetuissa tileissä huomioon otettavat toimet ovat varainhoitovuoden alusta saman kuukauden loppuun mennessä toteutetut toimet. Syyskuussa toteutettujen toimien osalta maksajavirastot kirjaavat menot kuitenkin viimeistään 15 päivänä lokakuuta.”

| 4) | Poistetaan 7 artiklan 1 kohdan b alakohta. |
| --- | --- |

4)

Poistetaan 7 artiklan 1 kohdan b alakohta.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Sitä sovelletaan 16 päivästä lokakuuta 2005, lukuun ottamatta 1 artiklan 1 kohdan d alakohtaa ja saman artiklan 4 kohtaa, joita sovelletaan 16 päivästä lokakuuta 2006.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 19 päivänä huhtikuuta 2005.

Komission puolesta

Mariann FISCHER BOEL

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 160, 26.6.1999, s. 103.

1

(2)  EYVL L 39, 17.2.1996, s. 5. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1655/2004 (EUVL L 298, 23.9.2004, s. 3).

2

(3)  EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1.

3

(4)  EUVL L 153, 30.4.2004, s. 4.

4

(5)  EYVL L 244, 29.9.2000, s. 27.

5

(6)  EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1.”

6

(7)  EUVL L 270, 21.10.2003, s. 1.

7

(8)  EUVL L 31, 4.2.2005, s. 6.”

8

(9)  EUVL L 153, 30.4.2004, s. 4.”

9

---

| 20.4.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 100/15 |
| --- | --- | --- | --- |

20.4.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 100/15

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 606/2005,

annettu 19 päivänä huhtikuuta 2005,

yhteisen maatalouspolitiikan suoria tukijärjestelmiä koskevista yhteisistä säännöistä ja tietyistä viljelijöiden tukijärjestelmistä annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1782/2003 säädetyn tilatukijärjestelmän täytäntöönpanoa koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annetun asetuksen (EY) N:o 795/2004 muuttamisesta

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon yhteisen maatalouspolitiikan suoria tukijärjestelmiä koskevista yhteisistä säännöistä ja tietyistä viljelijöiden tukijärjestelmistä sekä asetusten (ETY) N:o 2019/93, (EY) N:o 1452/2001, (EY) N:o 1453/2001, (EY) N:o 1454/2001, (EY) N:o 1868/94, (EY) N:o 1251/1999, (EY) N:o 1254/1999, (EY) N:o 1673/2000, (ETY) N:o 2358/71 ja (EY) N:o 2529/2001 muuttamisesta 29 päivänä syyskuuta 2003 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1782/2003 (1) ja erityisesti sen 51 artiklan b alakohdan toisen alakohdan sekä 145 artiklan c ja d alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komission asetuksessa (EY) N:o 795/2004 (2) otetaan käyttöön tilatukijärjestelmän täytäntöönpanoa koskevat säännöt vuodesta 2005. Kyseisen järjestelmän hallinnollisesta ja operatiivisesta täytäntöönpanosta jäsenvaltioiden tasolla saatu kokemus on osoittanut, että toisaalta tarvitaan lisää yksityiskohtaisia sääntöjä ja toisaalta voimassa olevia sääntöjä on selkiytettävä ja mukautettava. |
| --- | --- |

(1)

Komission asetuksessa (EY) N:o 795/2004 (2) otetaan käyttöön tilatukijärjestelmän täytäntöönpanoa koskevat säännöt vuodesta 2005. Kyseisen järjestelmän hallinnollisesta ja operatiivisesta täytäntöönpanosta jäsenvaltioiden tasolla saatu kokemus on osoittanut, että toisaalta tarvitaan lisää yksityiskohtaisia sääntöjä ja toisaalta voimassa olevia sääntöjä on selkiytettävä ja mukautettava.

| (2) | Asetuksen (EY) N:o 795/2004 24 artiklan 2 kohdassa säädetään, että jäsenvaltioiden on vahvistettava kullekin yksittäiselle viljelijälle asetuksen (EY) N:o 1782/2003 44 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun 10 kuukauden ajanjakson alkamisajankohta päivälle, joka ajoittuu tilatukijärjestelmään osallistumista koskevan hakemuksen jättämisvuotta edeltävän kalenterivuoden 1 päivän syyskuuta ja seuraavan kalenterivuoden 30 päivän huhtikuuta väliselle jaksolle, tai sallittava viljelijöiden itsensä valita alkamisajankohta edellä tarkoitetun ajanjakson puitteissa. On aiheellista sallia viljelijöille enemmän joustavuutta 10 kuukauden ajanjakson vahvistamiseksi kunkin lohkon osalta, jos se on perusteltua maatalouden erityisolosuhteiden vuoksi. |
| --- | --- |

(2)

Asetuksen (EY) N:o 795/2004 24 artiklan 2 kohdassa säädetään, että jäsenvaltioiden on vahvistettava kullekin yksittäiselle viljelijälle asetuksen (EY) N:o 1782/2003 44 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun 10 kuukauden ajanjakson alkamisajankohta päivälle, joka ajoittuu tilatukijärjestelmään osallistumista koskevan hakemuksen jättämisvuotta edeltävän kalenterivuoden 1 päivän syyskuuta ja seuraavan kalenterivuoden 30 päivän huhtikuuta väliselle jaksolle, tai sallittava viljelijöiden itsensä valita alkamisajankohta edellä tarkoitetun ajanjakson puitteissa. On aiheellista sallia viljelijöille enemmän joustavuutta 10 kuukauden ajanjakson vahvistamiseksi kunkin lohkon osalta, jos se on perusteltua maatalouden erityisolosuhteiden vuoksi.

| (3) | Asetuksen (EY) N:o 1782/2003 51 artiklalla, sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 864/2004, ja jota sovelletaan komission asetuksella (EY) N:o 394/2005 (3)1 päivästä tammikuuta 2005, jäsenvaltiot voivat sallia kerääjäkasvien viljelyn tukikelpoisilla hehtaareilla enintään kolmen kuukauden pituisena ajanjaksona, joka alkaa kunakin vuonna 15 päivänä elokuuta. On aiheellista aikaistaa kyseistä päivämäärää väliaikaisesti viljeltyjen vihanneskasvien kasvattamisen sallimiseksi alueilla, joilla vilja korjataan ilmastosta johtuvista syistä tavallisesti aikaisemmin, kuten kyseiset jäsenvaltiot ovat ilmoittaneet komissiolle. |
| --- | --- |

(3)

Asetuksen (EY) N:o 1782/2003 51 artiklalla, sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 864/2004, ja jota sovelletaan komission asetuksella (EY) N:o 394/2005 (3)1 päivästä tammikuuta 2005, jäsenvaltiot voivat sallia kerääjäkasvien viljelyn tukikelpoisilla hehtaareilla enintään kolmen kuukauden pituisena ajanjaksona, joka alkaa kunakin vuonna 15 päivänä elokuuta. On aiheellista aikaistaa kyseistä päivämäärää väliaikaisesti viljeltyjen vihanneskasvien kasvattamisen sallimiseksi alueilla, joilla vilja korjataan ilmastosta johtuvista syistä tavallisesti aikaisemmin, kuten kyseiset jäsenvaltiot ovat ilmoittaneet komissiolle.

| (4) | Sen vuoksi asetus (EY) N:o 795/2004 olisi muutettava vastaavasti. |
| --- | --- |

(4)

Sen vuoksi asetus (EY) N:o 795/2004 olisi muutettava vastaavasti.

| (5) | Koska asetusta (EY) N:o 795/2004 sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2005, on aiheellista soveltaa tämän asetuksen säännöksiä taannehtivasti kyseisestä päivästä. |
| --- | --- |

(5)

Koska asetusta (EY) N:o 795/2004 sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2005, on aiheellista soveltaa tämän asetuksen säännöksiä taannehtivasti kyseisestä päivästä.

| (6) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat suorien tukien hallintokomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(6)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat suorien tukien hallintokomitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan asetus (EY) N:o 795/2004 seuraavasti:

| 1) | Lisätään 24 artiklan 2 kohtaan alakohta seuraavasti:
  ”Jäsenvaltiot voivat kuitenkin sallia viljelijöiden vahvistaa ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetun vahvistetun ajanjakson kuluessa kaksi eri päivämäärää tilaansa koskevan 10 kuukauden ajanjakson alkamista varten, jos se on perusteltua maatalouden erityisolosuhteiden vuoksi. Viljelijöiden, jotka käyttävät tätä mahdollisuutta hyväkseen, on ilmoitettava kutakin lohkoa koskevat valintansa yhtenäishakemuksessaan asetuksen (EY) N:o 796/2004 12 artiklan mukaisesti annettavan tiedon lisäksi.” |
| --- | --- |

1)

Lisätään 24 artiklan 2 kohtaan alakohta seuraavasti:

”Jäsenvaltiot voivat kuitenkin sallia viljelijöiden vahvistaa ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetun vahvistetun ajanjakson kuluessa kaksi eri päivämäärää tilaansa koskevan 10 kuukauden ajanjakson alkamista varten, jos se on perusteltua maatalouden erityisolosuhteiden vuoksi. Viljelijöiden, jotka käyttävät tätä mahdollisuutta hyväkseen, on ilmoitettava kutakin lohkoa koskevat valintansa yhtenäishakemuksessaan asetuksen (EY) N:o 796/2004 12 artiklan mukaisesti annettavan tiedon lisäksi.”

| 2) | Lisätään 28 a artikla seuraavasti:
  ”28 a artikla
  Asetuksen (EY) N:o 1782/2003 51 artiklan b alakohdassa säädetty kolmen kuukauden ajanjakso
  Liitteessä mainitut jäsenvaltiot voivat sallia kerääjäkasvien viljelyn tukikelpoisilla hehtaareilla enintään kolmen kuukauden pituisena ajanjaksona, joka alkaa vuosittain kyseisessä liitteessä kullekin jäsenvaltiolle säädettynä päivänä.” |
| --- | --- |

2)

Lisätään 28 a artikla seuraavasti:

”28 a artikla

Asetuksen (EY) N:o 1782/2003 51 artiklan b alakohdassa säädetty kolmen kuukauden ajanjakso

Liitteessä mainitut jäsenvaltiot voivat sallia kerääjäkasvien viljelyn tukikelpoisilla hehtaareilla enintään kolmen kuukauden pituisena ajanjaksona, joka alkaa vuosittain kyseisessä liitteessä kullekin jäsenvaltiolle säädettynä päivänä.”

| 3) | Lisätään liite, sellaisena kuin se on tämän asetuksen liitteenä. |
| --- | --- |

3)

Lisätään liite, sellaisena kuin se on tämän asetuksen liitteenä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2005.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 19 päivänä huhtikuuta 2005.

Komission puolesta

Mariann FISCHER BOEL

Komission jäsen

---

(1)  EUVL L 270, 21.10.2003, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 118/2005 (EUVL L 24, 27.1.2005, s. 15).

1

(2)  EUVL L 141, 30.4.2004, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 394/2005 (EUVL L 63, 10.3.2005, s. 17).

2

(3)  EUVL L 161, 30.4.2004, s. 48.

3

---

LIITE

”LIITE

| Jäsenvaltio | Päivämäärä |
| --- | --- |
| Portugali | 1 päivä maaliskuuta |
| Saksa | 15 päivä heinäkuuta |
| Itävalta | 30 päivä kesäkuuta |
| Tanska | 15 päivä heinäkuuta |
| Italia | 11 päivä kesäkuuta” |

Jäsenvaltio

Päivämäärä

Portugali

1 päivä maaliskuuta

Saksa

15 päivä heinäkuuta

Itävalta

30 päivä kesäkuuta

Tanska

15 päivä heinäkuuta

Italia

11 päivä kesäkuuta”

---

| 20.4.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 100/17 |
| --- | --- | --- | --- |

20.4.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 100/17

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 607/2005,

annettu 18 päivänä huhtikuuta 2005,

tiettyjen rajoittavien toimenpiteiden käyttöönotosta entisen Jugoslavian alueen kansainvälisen rikostuomioistuimen toimeksiannon tehokkaan täytäntöönpanon tukemiseksi annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1763/2004 muuttamisesta neljännen kerran

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon tiettyjen rajoittavien toimenpiteiden käyttöönotosta entisen Jugoslavian alueen kansainvälisen rikostuomioistuimen toimeksiannon tehokkaan täytäntöönpanon tukemiseksi 11 päivänä lokakuuta 2004 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1763/2004 (1) ja erityisesti sen 10 artiklan a kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (EY) N:o 1763/2004 liitteessä I on luettelo henkilöistä, joita asetuksessa tarkoitettu varojen ja muiden taloudellisten resurssien jäädyttäminen koskee. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (EY) N:o 1763/2004 liitteessä I on luettelo henkilöistä, joita asetuksessa tarkoitettu varojen ja muiden taloudellisten resurssien jäädyttäminen koskee.

| (2) | Komissiolla on valtuudet muuttaa kyseistä liitettä ottaen huomioon entisen Jugoslavian alueen kansainvälisen rikostuomioistuimen toimeksiannon tehokasta täytäntöönpanoa tukevista lisätoimenpiteistä 11 päivänä lokakuuta 2004 hyväksytyn neuvoston yhteisen kannan 2004/694/YUTP (2) täytäntöönpanosta tehdyt neuvoston päätökset. Kyseinen yhteisön kanta pannaan täytäntöön neuvoston päätöksellä 2005/316/YUTP (3). Sen vuoksi asetuksen (EY) N:o 1763/2004 liite I olisi muutettava vastaavasti. |
| --- | --- |

(2)

Komissiolla on valtuudet muuttaa kyseistä liitettä ottaen huomioon entisen Jugoslavian alueen kansainvälisen rikostuomioistuimen toimeksiannon tehokasta täytäntöönpanoa tukevista lisätoimenpiteistä 11 päivänä lokakuuta 2004 hyväksytyn neuvoston yhteisen kannan 2004/694/YUTP (2) täytäntöönpanosta tehdyt neuvoston päätökset. Kyseinen yhteisön kanta pannaan täytäntöön neuvoston päätöksellä 2005/316/YUTP (3). Sen vuoksi asetuksen (EY) N:o 1763/2004 liite I olisi muutettava vastaavasti.

| (3) | Tässä asetuksessa säädettyjen toimenpiteiden tehokkuuden varmistamiseksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan viipymättä, |
| --- | --- |

(3)

Tässä asetuksessa säädettyjen toimenpiteiden tehokkuuden varmistamiseksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan viipymättä,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Korvataan asetuksen (EY) N:o 1763/2004 liite I tämän asetuksen liitteen mukaisesti.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 18 päivänä huhtikuuta 2005.

Komission puolesta

Benita FERRERO-WALDNER

Komission jäsen

---

(1)  EUVL L 315, 14.10.2004, s. 14. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 295/2005 (EUVL L 50, 23.2.2005, s. 5).

1

(2)  EUVL L 315, 14.10.2004, s. 52.

2

(3)  Katso tämän virallisen lehden sivu 54.

3

---

LIITE

Muutetaan asetuksen (EY) N:o 1763/2004 liite I seuraavasti:

| 1. | Lisätään seuraavat henkilöt:






  a) | Tolimir, Zdravko. Syntymäaika: 27.11.1948. |
| --- | --- | --- |

1.

Lisätään seuraavat henkilöt:

a)

Tolimir, Zdravko. Syntymäaika: 27.11.1948.

| 2. | Poistetaan seuraavat henkilöt:






  a) | Borovcanin, Ljubomir. Syntymäaika: 27.2.1960. Syntymäpaikka: Han Pijesak, Bosnia ja Hertsegovina. Kansalaisuus: Bosnia ja Hertsegovina. |
| --- | --- | --- |

2.

Poistetaan seuraavat henkilöt:

a)

Borovcanin, Ljubomir. Syntymäaika: 27.2.1960. Syntymäpaikka: Han Pijesak, Bosnia ja Hertsegovina. Kansalaisuus: Bosnia ja Hertsegovina.

| b) | Jankovic, Gojko. Syntymäaika: 31.10.1954. Syntymäpaikka: Trbuse, Focan kunta, Bosnia ja Hertsegovina. Kansalaisuus: Bosnia ja Hertsegovina. |
| --- | --- |

b)

Jankovic, Gojko. Syntymäaika: 31.10.1954. Syntymäpaikka: Trbuse, Focan kunta, Bosnia ja Hertsegovina. Kansalaisuus: Bosnia ja Hertsegovina.

| c) | Lukic, Milan. Syntymäaika: 6.9.1967. Syntymäpaikka: Visegrad, Bosnia ja Hertsegovina. Kansalaisuus: a) Bosnia ja Hertsegovina, b) mahdollisesti Serbia ja Montenegro. |
| --- | --- |

c)

Lukic, Milan. Syntymäaika: 6.9.1967. Syntymäpaikka: Visegrad, Bosnia ja Hertsegovina. Kansalaisuus: a) Bosnia ja Hertsegovina, b) mahdollisesti Serbia ja Montenegro.

| d) | Nikolic, Drago. Syntymäaika: 9.11.1957. Syntymäpaikka: Bratunac, Bosnia ja Hertsegovina. Kansalaisuus: Bosnia ja Hertsegovina. |
| --- | --- |

d)

Nikolic, Drago. Syntymäaika: 9.11.1957. Syntymäpaikka: Bratunac, Bosnia ja Hertsegovina. Kansalaisuus: Bosnia ja Hertsegovina.

| e) | Pandurevic, Vinko. Syntymäaika: 25.6.1959. Syntymäpaikka: Sokolac, Bosnia ja Hertsegovina. Kansalaisuus: a) Bosnia ja Hertsegovina, b) mahdollisesti Serbia ja Montenegro. |
| --- | --- |

e)

Pandurevic, Vinko. Syntymäaika: 25.6.1959. Syntymäpaikka: Sokolac, Bosnia ja Hertsegovina. Kansalaisuus: a) Bosnia ja Hertsegovina, b) mahdollisesti Serbia ja Montenegro.

---

II Säädökset, joita ei tarvitse julkaista

Komissio

| 20.4.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 100/19 |
| --- | --- | --- | --- |

20.4.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 100/19

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 16 päivänä maaliskuuta 2004,

valtiontuesta, jonka Italia aikoo toteuttaa Piemonten persikanviljelyä koetelleen kriisin johdosta

(tiedoksiannettu numerolla K(2004) 473)

(Ainoastaan italiankielinen teksti on todistusvoimainen)

(2005/313/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 88 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,

on mainitun artiklan mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa,

sekä katsoo seuraavaa:

I   MENETTELY

| (1) | Italian pysyvä edustusto Euroopan unionissa on ilmoittanut komissiolle 20 päivänä syyskuuta 2002 päivätyllä ja 25 päivänä syyskuuta 2002 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä tuesta, jonka tarkoituksena on helpottaa Piemonten persikanviljelyä koetelleen kriisin seurauksia. |
| --- | --- |

(1)

Italian pysyvä edustusto Euroopan unionissa on ilmoittanut komissiolle 20 päivänä syyskuuta 2002 päivätyllä ja 25 päivänä syyskuuta 2002 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä tuesta, jonka tarkoituksena on helpottaa Piemonten persikanviljelyä koetelleen kriisin seurauksia.

| (2) | Italian pysyvä edustusto Euroopan unionissa on toimittanut komissiolle 10 päivänä huhtikuuta 2003 ja 7 päivänä elokuuta 2003 päivätyillä ja vastaavasti 15 päivänä huhtikuuta 2003 ja 8 päivänä elokuuta 2003 saapuneiksi kirjatuilla kirjeillä lisätietoja, joita Italian viranomaisilta oli pyydetty 13 päivänä marraskuuta 2002 ja 5 päivänä kesäkuuta 2003 päivätyissä kirjeissä. |
| --- | --- |

(2)

Italian pysyvä edustusto Euroopan unionissa on toimittanut komissiolle 10 päivänä huhtikuuta 2003 ja 7 päivänä elokuuta 2003 päivätyillä ja vastaavasti 15 päivänä huhtikuuta 2003 ja 8 päivänä elokuuta 2003 saapuneiksi kirjatuilla kirjeillä lisätietoja, joita Italian viranomaisilta oli pyydetty 13 päivänä marraskuuta 2002 ja 5 päivänä kesäkuuta 2003 päivätyissä kirjeissä.

| (3) | Komissio on ilmoittanut Italialle 2 päivänä lokakuuta 2003 päivätyllä kirjeellä päätöksestään aloittaa tämän tuen osalta perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely. |
| --- | --- |

(3)

Komissio on ilmoittanut Italialle 2 päivänä lokakuuta 2003 päivätyllä kirjeellä päätöksestään aloittaa tämän tuen osalta perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely.

| (4) | Komission päätös menettelyn aloittamisesta on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (1). Komissio on kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa tästä tuesta. |
| --- | --- |

(4)

Komission päätös menettelyn aloittamisesta on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (1). Komissio on kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa tästä tuesta.

| (5) | Komissio ei ole saanut huomautuksia asianomaisilta. |
| --- | --- |

(5)

Komissio ei ole saanut huomautuksia asianomaisilta.

II   KUVAUS TUESTA

| (6) | Tarkasteltavana olevan toimenpiteen on ilmoitettu olevan seurausta epäsuotuisista sääoloista ja erityisesti raekuuroista, jotka koettelivat Piemontea vuonna 2002 aiheuttaen vahinkoja persikka- ja nektariiniviljelmille. Alkuperäisenä tavoitteena oli vetää pois markkinoilta 6 000 tonnia kompostoitaviksi tarkoitettuja hedelmiä (persikoita ja nektariineja). Italian viranomaisten mukaan toimenpiteeseen olisi pitänyt voida soveltaa perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdan b alakohdassa määrättyä poikkeusta. |
| --- | --- |

(6)

Tarkasteltavana olevan toimenpiteen on ilmoitettu olevan seurausta epäsuotuisista sääoloista ja erityisesti raekuuroista, jotka koettelivat Piemontea vuonna 2002 aiheuttaen vahinkoja persikka- ja nektariiniviljelmille. Alkuperäisenä tavoitteena oli vetää pois markkinoilta 6 000 tonnia kompostoitaviksi tarkoitettuja hedelmiä (persikoita ja nektariineja). Italian viranomaisten mukaan toimenpiteeseen olisi pitänyt voida soveltaa perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdan b alakohdassa määrättyä poikkeusta.

| (7) | Markkinoilta poistaminen tapahtui 25, 26, 27 ja 30 päivänä syyskuuta 2002 ja se koski yhteensä 204,16 tonnia persikoita (arvo 18 782) euroa) ja 977,94 tonnia nektariineja (arvo 89 970,48 euroa). Siten markkinoilta vedettiin pois kaikkiaan 1 182,10 tonnia hedelmiä. Kun tuen määrä oli 0,092 euroa markkinoilta poistettua kilogrammaa kohti, toimenpiteen määrärahat olivat yhteensä 108 752 euroa. |
| --- | --- |

(7)

Markkinoilta poistaminen tapahtui 25, 26, 27 ja 30 päivänä syyskuuta 2002 ja se koski yhteensä 204,16 tonnia persikoita (arvo 18 782) euroa) ja 977,94 tonnia nektariineja (arvo 89 970,48 euroa). Siten markkinoilta vedettiin pois kaikkiaan 1 182,10 tonnia hedelmiä. Kun tuen määrä oli 0,092 euroa markkinoilta poistettua kilogrammaa kohti, toimenpiteen määrärahat olivat yhteensä 108 752 euroa.

| (8) | Kuten tuesta ilmoitettaessa mainittiin, toimenpiteen edunsaajina olleet tuottajat kuuluivat Asprofrut-tuottajajärjestöön (2) ja he olivat kärsineet edellä mainittujen epäsuotuisten sääolojen vuoksi menetyksiä, joiden määrä ylitti 30 prosenttia pitkän aikavälin keskimääräisestä tuotannosta. |
| --- | --- |

(8)

Kuten tuesta ilmoitettaessa mainittiin, toimenpiteen edunsaajina olleet tuottajat kuuluivat Asprofrut-tuottajajärjestöön (2) ja he olivat kärsineet edellä mainittujen epäsuotuisten sääolojen vuoksi menetyksiä, joiden määrä ylitti 30 prosenttia pitkän aikavälin keskimääräisestä tuotannosta.

| (9) | Alueen keskimääräinen tuotanto viimeisen kolmivuotisjakson aikana oli yhteensä 144 692 tonnia (86 059 tonnia persikoita ja 58 633 tonnia nektariineja). |
| --- | --- |

(9)

Alueen keskimääräinen tuotanto viimeisen kolmivuotisjakson aikana oli yhteensä 144 692 tonnia (86 059 tonnia persikoita ja 58 633 tonnia nektariineja).

| (10) | Ilmoituksen yhteydessä esitetyissä tiedoissa valtiontukea perusteltiin seuraavilla tekijöillä:






  — | hedelmä- ja vihannesalan yhteisestä markkinajärjestelystä 28 päivänä lokakuuta 1996 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 2200/96 (3) säädetään, että kunkin markkinointivuoden aikana yksittäisten tuottajajärjestöjen kaupan pitämistä tuotteista enintään 10 prosentin osuus voidaan poistaa markkinoilta. Vuosittainen ylitys voi olla kolme prosenttia sillä edellytyksellä, että noudatetaan kolmen vuoden ajanjakson keskiarvoa, toisin sanoen 10 prosentin osuutta, |
| --- | --- | --- |

(10)

Ilmoituksen yhteydessä esitetyissä tiedoissa valtiontukea perusteltiin seuraavilla tekijöillä:

—

hedelmä- ja vihannesalan yhteisestä markkinajärjestelystä 28 päivänä lokakuuta 1996 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 2200/96 (3) säädetään, että kunkin markkinointivuoden aikana yksittäisten tuottajajärjestöjen kaupan pitämistä tuotteista enintään 10 prosentin osuus voidaan poistaa markkinoilta. Vuosittainen ylitys voi olla kolme prosenttia sillä edellytyksellä, että noudatetaan kolmen vuoden ajanjakson keskiarvoa, toisin sanoen 10 prosentin osuutta,

| — | alueen tuottajajärjestöt olivat jo käyttäneet hyväkseen sallittua kolmen prosentin ylitystä. |
| --- | --- |

—

alueen tuottajajärjestöt olivat jo käyttäneet hyväkseen sallittua kolmen prosentin ylitystä.

III.   PERUSTAMISSOPIMUKSEN 88 ARTIKLAN 2 KOHDAN MUKAISEN MENETTELYN ALOITTAMINEN

| (11) | Komissio on aloittanut perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn, koska se epäili tuen soveltuvuutta yhteismarkkinoille. |
| --- | --- |

(11)

Komissio on aloittanut perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn, koska se epäili tuen soveltuvuutta yhteismarkkinoille.

| (12) | Ensimmäinen näkökohta, joka sai komission epäilemään tuen soveltuvuutta yhteismarkkinoille, on se, että Italian viranomaisten ja komission välisen kirjeenvaihdon aikana saatujen tietojen perusteella on yhä ilmeisempää, että kriisin käynnistänyt tekijä ei ollutkaan sääilmiö, vaan kaupan epäsuotuisa kehitys, toisin sanoen tekijä, joka kuuluu maataloustoiminnan harjoittamiseen liittyviin tavanomaisiin riskeihin (Italian viranomaiset ilmoittivat esimerkiksi 7 päivänä elokuuta 2003 päivätyssä kirjeessään, että kriisitilanne johtui pikemminkin markkinoista kuin tuotannon romahtamisesta; lisäksi menetykset laskettiin suhteessa laskutukseen, eikä suinkaan tuotantoon – ks. johdanto-osan 13 kappale). |
| --- | --- |

(12)

Ensimmäinen näkökohta, joka sai komission epäilemään tuen soveltuvuutta yhteismarkkinoille, on se, että Italian viranomaisten ja komission välisen kirjeenvaihdon aikana saatujen tietojen perusteella on yhä ilmeisempää, että kriisin käynnistänyt tekijä ei ollutkaan sääilmiö, vaan kaupan epäsuotuisa kehitys, toisin sanoen tekijä, joka kuuluu maataloustoiminnan harjoittamiseen liittyviin tavanomaisiin riskeihin (Italian viranomaiset ilmoittivat esimerkiksi 7 päivänä elokuuta 2003 päivätyssä kirjeessään, että kriisitilanne johtui pikemminkin markkinoista kuin tuotannon romahtamisesta; lisäksi menetykset laskettiin suhteessa laskutukseen, eikä suinkaan tuotantoon – ks. johdanto-osan 13 kappale).

| (13) | Toinen näkökohta, joka sai komission epäilemään tuen soveltuvuutta yhteismarkkinoille, on se, että Italian viranomaiset mainitsivat ensin menetykset suhteessa edellisten vuosien keskimääräiseen tuotantoon, mutta myönsivät sittemmin, että tappiot oli laskettu suhteessa yritysten laskutukseen, vaikka maatalousalan valtiontukia koskevien yhteisön suuntaviivojen (jäljempänä ’suuntaviivat’) (4), joiden perusteella epäsuotuisten sääolojen viljelijöille aiheuttamien menetysten korvaamiseksi myönnettävää valtiontukea arvioidaan, 11.3 kohdassa esitetään menetysten laskentamenettely, jossa otetaan huomioon tuotannonmenetykset (ja hintatekijä otetaan huomioon vasta sitten, kun on ensin määritelty tuotannolle aiheutuneet menetykset). |
| --- | --- |

(13)

Toinen näkökohta, joka sai komission epäilemään tuen soveltuvuutta yhteismarkkinoille, on se, että Italian viranomaiset mainitsivat ensin menetykset suhteessa edellisten vuosien keskimääräiseen tuotantoon, mutta myönsivät sittemmin, että tappiot oli laskettu suhteessa yritysten laskutukseen, vaikka maatalousalan valtiontukia koskevien yhteisön suuntaviivojen (jäljempänä ’suuntaviivat’) (4), joiden perusteella epäsuotuisten sääolojen viljelijöille aiheuttamien menetysten korvaamiseksi myönnettävää valtiontukea arvioidaan, 11.3 kohdassa esitetään menetysten laskentamenettely, jossa otetaan huomioon tuotannonmenetykset (ja hintatekijä otetaan huomioon vasta sitten, kun on ensin määritelty tuotannolle aiheutuneet menetykset).

| (14) | Kolmas näkökohta, joka sai komission epäilemään tuen soveltuvuutta yhteismarkkinoille, on se, että Italian viranomaisten toimittaman arvion mukaan persikoiden ja nektariinien keskimääräinen tuotanto vuonna 2002 oli edellisten kolmen vuoden keskiarvoa korkeampi, kun suuntaviivojen 11.3.1 kohdan mukaan tuen myöntäminen sallitaan ainoastaan siinä tapauksessa, että vahingon määrä on vähintään 20 prosenttia tavanomaisesta tuotannosta epäsuotuisilla alueilla ja 30 prosenttia muilla alueilla (kuten 9 kappaleessa täsmennetään, kyseistä tapahtumaa edeltäneiden kolmen vuoden keskimääräinen tuotanto alueella oli yhteensä 144 692 tonnia, josta 86 059 tonnia persikoita ja 58 633 tonnia nektariineja; vuoden 2002 vastaaviksi luvuiksi arvioitiin 147 300 tonnia, josta 86 300 tonnia persikoita ja 61 000 tonnia nektariineja). |
| --- | --- |

(14)

Kolmas näkökohta, joka sai komission epäilemään tuen soveltuvuutta yhteismarkkinoille, on se, että Italian viranomaisten toimittaman arvion mukaan persikoiden ja nektariinien keskimääräinen tuotanto vuonna 2002 oli edellisten kolmen vuoden keskiarvoa korkeampi, kun suuntaviivojen 11.3.1 kohdan mukaan tuen myöntäminen sallitaan ainoastaan siinä tapauksessa, että vahingon määrä on vähintään 20 prosenttia tavanomaisesta tuotannosta epäsuotuisilla alueilla ja 30 prosenttia muilla alueilla (kuten 9 kappaleessa täsmennetään, kyseistä tapahtumaa edeltäneiden kolmen vuoden keskimääräinen tuotanto alueella oli yhteensä 144 692 tonnia, josta 86 059 tonnia persikoita ja 58 633 tonnia nektariineja; vuoden 2002 vastaaviksi luvuiksi arvioitiin 147 300 tonnia, josta 86 300 tonnia persikoita ja 61 000 tonnia nektariineja).

| (15) | Neljäs näkökohta, joka sai komission epäilemään tuen soveltuvuutta yhteismarkkinoille, on tapa, jolla valittiin aiheutuneiden menetysten laskentaperusteena käytettävän tavanomaisen vuosituotannon määräytymisvuodet. Suuntaviivojen 11.3.2 kohdan mukaan tavanomaisen vuoden kokonaistuotannon määrä lasketaan käyttäen viimeksi kuluneiden kolmen vuoden keskimääräistä kokonaistuotantoa ottamatta huomioon sellaisia vuosia, joilta on jo maksettu korvausta epäsuotuisien sääolojen vuoksi. Italian viranomaiset ovat laskeneet aiheutuneet menetykset suhteessa edellä mainittua tapahtumaa edeltäneisiin kolmeen vuoteen, mutta ne myöntävät itsekin, että vaikka persikka- ja nektariinialalle ei ollutkaan myönnetty minkäänlaisia erityiskorvauksia, näitä hedelmiä tuottavat tilat olivat silti saaneet kyseisen kolmivuotisjakson aikana korkotukea lainoihin, joita oli myönnetty epäsuotuisien sääolojen aiheuttamien vahinkojen korvaamiseksi tapauksissa, joissa vahinkojen määrä oli vähintään 35 prosenttia myyntikelpoisesta kokonaistuotannosta. Näiden tietojen valossa oli vaikeaa ajatella, että persikka- ja nektariiniviljelmät olisivat säästyneet koko tilaa koetelleilta epäsuotuisilta sääoloilta ja vastaavasti että viljelijä, jonka tila kokonaisuudessaan oli kärsinyt vahinkoja, olisi saanut tukea kaikille viljelmilleen, lukuun ottamatta persikka- ja nektariiniviljelmiä. |
| --- | --- |

(15)

Neljäs näkökohta, joka sai komission epäilemään tuen soveltuvuutta yhteismarkkinoille, on tapa, jolla valittiin aiheutuneiden menetysten laskentaperusteena käytettävän tavanomaisen vuosituotannon määräytymisvuodet. Suuntaviivojen 11.3.2 kohdan mukaan tavanomaisen vuoden kokonaistuotannon määrä lasketaan käyttäen viimeksi kuluneiden kolmen vuoden keskimääräistä kokonaistuotantoa ottamatta huomioon sellaisia vuosia, joilta on jo maksettu korvausta epäsuotuisien sääolojen vuoksi. Italian viranomaiset ovat laskeneet aiheutuneet menetykset suhteessa edellä mainittua tapahtumaa edeltäneisiin kolmeen vuoteen, mutta ne myöntävät itsekin, että vaikka persikka- ja nektariinialalle ei ollutkaan myönnetty minkäänlaisia erityiskorvauksia, näitä hedelmiä tuottavat tilat olivat silti saaneet kyseisen kolmivuotisjakson aikana korkotukea lainoihin, joita oli myönnetty epäsuotuisien sääolojen aiheuttamien vahinkojen korvaamiseksi tapauksissa, joissa vahinkojen määrä oli vähintään 35 prosenttia myyntikelpoisesta kokonaistuotannosta. Näiden tietojen valossa oli vaikeaa ajatella, että persikka- ja nektariiniviljelmät olisivat säästyneet koko tilaa koetelleilta epäsuotuisilta sääoloilta ja vastaavasti että viljelijä, jonka tila kokonaisuudessaan oli kärsinyt vahinkoja, olisi saanut tukea kaikille viljelmilleen, lukuun ottamatta persikka- ja nektariiniviljelmiä.

| (16) | Viides näkökohta, joka sai komission epäilemään tuen soveltuvuutta yhteismarkkinoille, on tuen laskentamenetelmän asianmukaisuus. Maksettavan tuen määrän (0,092 euroa kilogrammalta) laskemiseksi Italian viranomaiset olivat käyttäneet yksinomaan tuoreiden pakattujen tuotteiden syyskuun 2002 keskimääräisiä markkinahintoja (0,5 euroa kilogrammalta nektariinien ja 0,45 euroa kilogrammalta persikoiden osalta). Suuntaviivojen 11.3.2 kohdassa kuitenkin täsmennetään, että on käytettävä tapahtumaa edeltäneiden kolmen viimeisimmän vuoden keskimääräisiä hintoja ottamatta huomioon sellaisia vuosia, joilta on jo maksettu korvausta epäsuotuisien sääolojen vuoksi. Italian viranomaisten mukaan niiden käyttämän laskentamenetelmän avulla voitiin välttää viljelijöiden kärsimistä vahingoista maksettavat liialliset korvaukset, koska vahinko oli aiheutunut toteutumatta jääneestä tuotteiden myynnistä ja koska yhden tuotekilogramman kustannukset voitiin arvioida noin 50 prosentiksi markkinahinnasta. Näiden tietojen perusteella komissio saattoi ainoastaan todeta, että suuntaviivojen 11.3.2 kohdan määräyksiä ei ollut noudatettu ja päätellä, että tukea ei ilmeisestikään ollut tarkoitettu korvaamaan tuotantotappioista aiheutuneita menetyksiä, vaan pikemminkin menetyksiä, jotka liittyivät markkinoiden epäsuotuisaan kehitykseen. |
| --- | --- |

(16)

Viides näkökohta, joka sai komission epäilemään tuen soveltuvuutta yhteismarkkinoille, on tuen laskentamenetelmän asianmukaisuus. Maksettavan tuen määrän (0,092 euroa kilogrammalta) laskemiseksi Italian viranomaiset olivat käyttäneet yksinomaan tuoreiden pakattujen tuotteiden syyskuun 2002 keskimääräisiä markkinahintoja (0,5 euroa kilogrammalta nektariinien ja 0,45 euroa kilogrammalta persikoiden osalta). Suuntaviivojen 11.3.2 kohdassa kuitenkin täsmennetään, että on käytettävä tapahtumaa edeltäneiden kolmen viimeisimmän vuoden keskimääräisiä hintoja ottamatta huomioon sellaisia vuosia, joilta on jo maksettu korvausta epäsuotuisien sääolojen vuoksi. Italian viranomaisten mukaan niiden käyttämän laskentamenetelmän avulla voitiin välttää viljelijöiden kärsimistä vahingoista maksettavat liialliset korvaukset, koska vahinko oli aiheutunut toteutumatta jääneestä tuotteiden myynnistä ja koska yhden tuotekilogramman kustannukset voitiin arvioida noin 50 prosentiksi markkinahinnasta. Näiden tietojen perusteella komissio saattoi ainoastaan todeta, että suuntaviivojen 11.3.2 kohdan määräyksiä ei ollut noudatettu ja päätellä, että tukea ei ilmeisestikään ollut tarkoitettu korvaamaan tuotantotappioista aiheutuneita menetyksiä, vaan pikemminkin menetyksiä, jotka liittyivät markkinoiden epäsuotuisaan kehitykseen.

| (17) | Tältä osin komissio on myös epäillyt tuen laskentaperusteen asianmukaisuutta, koska Italian viranomaiset eivät olleet toimittaneet täsmällisiä tietoja siitä, oliko tuen laskemisen yhteydessä vähennetty kustannukset, joilta viljelijä oli säästynyt epäsuotuisien sääolojen vuoksi, tai vakuutussopimuksen perusteella mahdollisesti saadut korvaukset taikka muut mahdollisesti maksetut suorat tuet, vaikka niiden vähentämisestä määrätään suuntaviivojen 11.3.2 ja 11.3.6 kohdassa. |
| --- | --- |

(17)

Tältä osin komissio on myös epäillyt tuen laskentaperusteen asianmukaisuutta, koska Italian viranomaiset eivät olleet toimittaneet täsmällisiä tietoja siitä, oliko tuen laskemisen yhteydessä vähennetty kustannukset, joilta viljelijä oli säästynyt epäsuotuisien sääolojen vuoksi, tai vakuutussopimuksen perusteella mahdollisesti saadut korvaukset taikka muut mahdollisesti maksetut suorat tuet, vaikka niiden vähentämisestä määrätään suuntaviivojen 11.3.2 ja 11.3.6 kohdassa.

| (18) | Kuudes näkökohta, joka sai komission epäilemään tuen soveltuvuutta yhteismarkkinoille, liittyy suuntaviivojen 11.3.8 kohdan määräysten noudattamiseen. Kyseisen kohdan mukaan siinä tapauksessa, että tuki maksetaan tuottajajärjestölle, sen määrä ei saa ylittää viljelijälle aiheutunutta tosiasiallista vahinkoa. Todellisten tappioiden käsite kyseenalaistetaan jo edellä esitettyjen epäilyjen yhteydessä (tuotantotappioiden asemesta on vedottu laskutustappioihin; tappioiden laskentamenetelmä ei vaikuta kovin luotettavalta). Lisäksi Italian viranomaiset ovat ilmoittaneet, että tuottajajärjestö oli maksanut tuen kokonaisuudessaan viljelijöille vähennettyään siitä ensin viljelijöille kuuluvan osuuden menoista. Koska komissiolla ei ole tarkempia tietoja asiasta, se ei ole voinut todeta, oliko kyseiset menot, joiden luonnetta ei ollut täsmennetty, mahdollisesti arvioitu liian suuriksi tai siirrettiinkö asianomaiselle tuottajajärjestölle maksettu tuki sen jäsenille suhteessa heidän kärsimiinsä vahinkoihin. |
| --- | --- |

(18)

Kuudes näkökohta, joka sai komission epäilemään tuen soveltuvuutta yhteismarkkinoille, liittyy suuntaviivojen 11.3.8 kohdan määräysten noudattamiseen. Kyseisen kohdan mukaan siinä tapauksessa, että tuki maksetaan tuottajajärjestölle, sen määrä ei saa ylittää viljelijälle aiheutunutta tosiasiallista vahinkoa. Todellisten tappioiden käsite kyseenalaistetaan jo edellä esitettyjen epäilyjen yhteydessä (tuotantotappioiden asemesta on vedottu laskutustappioihin; tappioiden laskentamenetelmä ei vaikuta kovin luotettavalta). Lisäksi Italian viranomaiset ovat ilmoittaneet, että tuottajajärjestö oli maksanut tuen kokonaisuudessaan viljelijöille vähennettyään siitä ensin viljelijöille kuuluvan osuuden menoista. Koska komissiolla ei ole tarkempia tietoja asiasta, se ei ole voinut todeta, oliko kyseiset menot, joiden luonnetta ei ollut täsmennetty, mahdollisesti arvioitu liian suuriksi tai siirrettiinkö asianomaiselle tuottajajärjestölle maksettu tuki sen jäsenille suhteessa heidän kärsimiinsä vahinkoihin.

| (19) | Seitsemäs näkökohta, joka sai komission epäilemään tuen soveltuvuutta yhteismarkkinoille, on asetuksessa (EY) N:o 2200/96 perustettua hedelmä- ja vihannesalan yhteistä markkinajärjestelyä koskevien sääntöjen oletettu rikkominen. Koska Piemonten alueen tuottajajärjestöt olivat jo käyttäneet edellä mainitussa asetuksessa säädetyt markkinoiltapoistamismahdollisuudet (ks. 10 kappale), valtiontuen myöntäminen markkinoilta poistamiseen tapauksissa, joissa asetuksessa vahvistetut määrät ylittyivät, olisi ollut hedelmä- ja vihannesalan yhteistä markkinajärjestelyä koskevien sääntöjen vastaista ja haitallista yhteisen markkinajärjestelyn toimivuudelle. Suuntaviivojen 3.2 kohdan mukaan komissio ei voi missään tapauksessa hyväksyä tukea, joka on ristiriidassa yhteistä markkinajärjestelyä koskevien säännösten kanssa tai joka häiritsee yhteisen markkinajärjestelyn asianmukaista toimivuutta. |
| --- | --- |

(19)

Seitsemäs näkökohta, joka sai komission epäilemään tuen soveltuvuutta yhteismarkkinoille, on asetuksessa (EY) N:o 2200/96 perustettua hedelmä- ja vihannesalan yhteistä markkinajärjestelyä koskevien sääntöjen oletettu rikkominen. Koska Piemonten alueen tuottajajärjestöt olivat jo käyttäneet edellä mainitussa asetuksessa säädetyt markkinoiltapoistamismahdollisuudet (ks. 10 kappale), valtiontuen myöntäminen markkinoilta poistamiseen tapauksissa, joissa asetuksessa vahvistetut määrät ylittyivät, olisi ollut hedelmä- ja vihannesalan yhteistä markkinajärjestelyä koskevien sääntöjen vastaista ja haitallista yhteisen markkinajärjestelyn toimivuudelle. Suuntaviivojen 3.2 kohdan mukaan komissio ei voi missään tapauksessa hyväksyä tukea, joka on ristiriidassa yhteistä markkinajärjestelyä koskevien säännösten kanssa tai joka häiritsee yhteisen markkinajärjestelyn asianmukaista toimivuutta.

| (20) | Lopuksi on todettava, että komissiolla ei ole ollut käytettävissään riittäviä tietoja sen varmistamiseksi, onko tukea jo maksettu tai onko tuki mahdollisesti kasautunut muiden samaan tarkoitukseen myönnettävien tukien kanssa. |
| --- | --- |

(20)

Lopuksi on todettava, että komissiolla ei ole ollut käytettävissään riittäviä tietoja sen varmistamiseksi, onko tukea jo maksettu tai onko tuki mahdollisesti kasautunut muiden samaan tarkoitukseen myönnettävien tukien kanssa.

IV   ITALIAN HUOMAUTUKSET

| (21) | Italian pysyvä edustusto Euroopan unionissa on toimittanut komissiolle 16 päivänä tammikuuta 2004 päivätyllä ja 19 päivänä tammikuuta 2004 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä Italian viranomaisten lähettämän kirjeen, jossa viranomaiset esittivät huomautuksensa perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn aloittamisen johdosta kyseisen tuen osalta. |
| --- | --- |

(21)

Italian pysyvä edustusto Euroopan unionissa on toimittanut komissiolle 16 päivänä tammikuuta 2004 päivätyllä ja 19 päivänä tammikuuta 2004 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä Italian viranomaisten lähettämän kirjeen, jossa viranomaiset esittivät huomautuksensa perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn aloittamisen johdosta kyseisen tuen osalta.

| (22) | Italian viranomaiset ovat korostaneet, että niiden kustannusten osalta, joilta viljelijät ovat säästyneet (ks. 17 kappale), kyseessä ei ole tuotantohävikkiin liittyvä ongelma, koska kaikki viljelyvaiheet oli saatettu päätökseen ja viljelijät olivat vastanneet niihin liittyvistä kustannuksista. |
| --- | --- |

(22)

Italian viranomaiset ovat korostaneet, että niiden kustannusten osalta, joilta viljelijät ovat säästyneet (ks. 17 kappale), kyseessä ei ole tuotantohävikkiin liittyvä ongelma, koska kaikki viljelyvaiheet oli saatettu päätökseen ja viljelijät olivat vastanneet niihin liittyvistä kustannuksista.

| (23) | Aiheutuneista vahingoista maksettavien liiallisten korvausten välttämistä koskevaan vaatimukseen (ks. 15 ja 16 kappale) Italian viranomaiset ovat vastanneet, että riippumatta käytetyn laskentamenetelmän soveltumattomuudesta ne katsoivat toimittaneensa numerotiedot, joiden perusteella muodossa tai toisessa maksettujen liiallisten korvausten mahdollisuus oli erittäin epätodennäköinen. Lisäksi ne ovat vakuuttaneet, että ottaen huomioon tuen määrän ja käytetyn markkinahinnan välinen epäsuhta sekä se, että tuotantokustannukset vastasivat noin 50:tä prosenttia edellä mainitusta markkinahinnasta, oli vaikeaa ajatella, että alan tappiot olisivat olleet liian vähäisiä tuen myöntämiseksi. |
| --- | --- |

(23)

Aiheutuneista vahingoista maksettavien liiallisten korvausten välttämistä koskevaan vaatimukseen (ks. 15 ja 16 kappale) Italian viranomaiset ovat vastanneet, että riippumatta käytetyn laskentamenetelmän soveltumattomuudesta ne katsoivat toimittaneensa numerotiedot, joiden perusteella muodossa tai toisessa maksettujen liiallisten korvausten mahdollisuus oli erittäin epätodennäköinen. Lisäksi ne ovat vakuuttaneet, että ottaen huomioon tuen määrän ja käytetyn markkinahinnan välinen epäsuhta sekä se, että tuotantokustannukset vastasivat noin 50:tä prosenttia edellä mainitusta markkinahinnasta, oli vaikeaa ajatella, että alan tappiot olisivat olleet liian vähäisiä tuen myöntämiseksi.

| (24) | Suuntaviivojen 11.3.8 kohdan määräysten noudattamisen osalta (ks. 18 kappale) Italian viranomaiset ovat ilmoittaneet, että tukea oli myönnetty tuottajajärjestön jäsenten kärsimien vahinkojen (jotka oli määritetty ilmoitettujen määrien perusteella) mukaan ja että ne olivat edellyttäneet, että tuottajajärjestön pidättämä osa tuesta oli tarkoitettu kattamaan yksinomaan järjestölle aiheutuneet kustannukset. |
| --- | --- |

(24)

Suuntaviivojen 11.3.8 kohdan määräysten noudattamisen osalta (ks. 18 kappale) Italian viranomaiset ovat ilmoittaneet, että tukea oli myönnetty tuottajajärjestön jäsenten kärsimien vahinkojen (jotka oli määritetty ilmoitettujen määrien perusteella) mukaan ja että ne olivat edellyttäneet, että tuottajajärjestön pidättämä osa tuesta oli tarkoitettu kattamaan yksinomaan järjestölle aiheutuneet kustannukset.

| (25) | Italian pysyvän edustuston Euroopan unionissa 16 päivänä tammikuuta 2004 toimittamaan kirjeeseen sisältyy myös tuen mahdollisena edunsaajana olevan tuottajajärjestön (Asprofrut) vastaus. Asprofrut ilmoittaa, että vuosi 2002 oli erityisen vaikea ennen muuta alueen sääolojen kehityksen vuoksi elokuussa. Lisäksi Keski-Euroopan maita, ryhmittymän tavanomaisia markkina-alueita, koettelivat samaan aikaan epäsuotuisat sääolot. Asprofrut korostaa pyytäneensä alueelta lupaa – ja saaneensa sen – poistaa markkinoilta kaupan pitämistä koskevien yhteisön vaatimusten mukaisia tuotteita, jotka eivät olleet kärsineet raekuuroista, mutta joiden luokitus oli alennettu teollisuuskäyttöön tarkoitetuiksi tuotteiksi sen perusteella, että niiden laadun havaittiin heikenneen markkinoilta poistamista koskevan pyynnön esittämisajankohdan ja varsinaisten markkinoiltapoistamistoimien alkamisen välillä. |
| --- | --- |

(25)

Italian pysyvän edustuston Euroopan unionissa 16 päivänä tammikuuta 2004 toimittamaan kirjeeseen sisältyy myös tuen mahdollisena edunsaajana olevan tuottajajärjestön (Asprofrut) vastaus. Asprofrut ilmoittaa, että vuosi 2002 oli erityisen vaikea ennen muuta alueen sääolojen kehityksen vuoksi elokuussa. Lisäksi Keski-Euroopan maita, ryhmittymän tavanomaisia markkina-alueita, koettelivat samaan aikaan epäsuotuisat sääolot. Asprofrut korostaa pyytäneensä alueelta lupaa – ja saaneensa sen – poistaa markkinoilta kaupan pitämistä koskevien yhteisön vaatimusten mukaisia tuotteita, jotka eivät olleet kärsineet raekuuroista, mutta joiden luokitus oli alennettu teollisuuskäyttöön tarkoitetuiksi tuotteiksi sen perusteella, että niiden laadun havaittiin heikenneen markkinoilta poistamista koskevan pyynnön esittämisajankohdan ja varsinaisten markkinoiltapoistamistoimien alkamisen välillä.

V   ARVIOINTI TUESTA

| (26) | Perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan mukaan jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu yhteismarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Tarkasteltavana oleva toimenpide vastaa tätä määritelmää, sillä se koskee tiettyä tuotannonalaa ja voi vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan, koska Italia on merkittävässä asemassa kyseisellä tuotannonalalla (vuonna 2001 Italia oli unionin toiseksi suurin persikantuottaja ja suurin nektariinintuottaja). |
| --- | --- |

(26)

Perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan mukaan jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu yhteismarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Tarkasteltavana oleva toimenpide vastaa tätä määritelmää, sillä se koskee tiettyä tuotannonalaa ja voi vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan, koska Italia on merkittävässä asemassa kyseisellä tuotannonalalla (vuonna 2001 Italia oli unionin toiseksi suurin persikantuottaja ja suurin nektariinintuottaja).

| (27) | Perustamissopimuksen 87 artiklan 2 ja 3 kohdassa tarkoitetuissa tapauksissa tiettyjä toimenpiteitä voidaan kuitenkin poikkeuksellisesti pitää yhteismarkkinoille soveltuvina. |
| --- | --- |

(27)

Perustamissopimuksen 87 artiklan 2 ja 3 kohdassa tarkoitetuissa tapauksissa tiettyjä toimenpiteitä voidaan kuitenkin poikkeuksellisesti pitää yhteismarkkinoille soveltuvina.

| (28) | Tarkasteltavana olevan tuen osalta Italian viranomaiset olivat selittäneet, että asianomaisille tuotteille aiheutuneet vahingot johtuivat epäsuotuisista sääoloista. |
| --- | --- |

(28)

Tarkasteltavana olevan tuen osalta Italian viranomaiset olivat selittäneet, että asianomaisille tuotteille aiheutuneet vahingot johtuivat epäsuotuisista sääoloista.

| (29) | Kuten edellä 12 kappaleessa täsmennetään, Italian viranomaisten kanssa käydyn kirjeenvaihdon perusteella komissio päätyi siihen, että kriisin käynnistänyt tekijä ei ollut sääilmiö, vaan markkinoiden epäsuotuisa kehitys, toisin sanoen tekijä, joka kuuluu maataloustoiminnan harjoittamiseen liittyviin tavanomaisiin riskeihin. |
| --- | --- |

(29)

Kuten edellä 12 kappaleessa täsmennetään, Italian viranomaisten kanssa käydyn kirjeenvaihdon perusteella komissio päätyi siihen, että kriisin käynnistänyt tekijä ei ollut sääilmiö, vaan markkinoiden epäsuotuisa kehitys, toisin sanoen tekijä, joka kuuluu maataloustoiminnan harjoittamiseen liittyviin tavanomaisiin riskeihin.

| (30) | Italian viranomaisten perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn aloittamisen jälkeen toimittamista huomautuksista ei ole käynyt ilmi mitään tätä epäilystä hälventäviä tietoja. Päinvastoin, Italian viranomaisten toimittamien tietojen mukaan kriisi ei johtunut tuotantotappioihin liittyvästä ongelmasta, vaan kaikki viljelyvaiheet oli saatettu päätökseen. Ennen muuta on otettava huomioon Asprofrutin antamat selitykset. Kyseinen järjestö ilmoittaa pyytäneensä alueelta lupaa – ja saaneensa sen – poistaa markkinoilta kaupan pitämistä koskevien yhteisön vaatimusten mukaisia tuotteita, jotka eivät olleet kärsineet raekuuroista, mutta joiden luokitus oli alennettu teollisuuskäyttöön tarkoitetuiksi tuotteiksi sen perusteella, että niiden laadun havaittiin heikenneen markkinoilta poistamista koskevan pyynnön esittämisajankohdan ja varsinaisten markkinoiltapoistamistoimien alkamisen välillä (ks. 22 ja 25 kappale). Sen vuoksi komissio epäilee edelleen tuen kohteena olleiden markkinoiltapoistamistoimenpiteiden ja epäsuotuisista sääoloista johtuvien tuotannonmenetysten välistä yhteyttä. Tukitoimenpide vaikuttaisi liittyvän pikemminkin markkinoiden epäsuotuisaan kehitykseen, toisin sanoen tapahtumaan, joka kuuluu maataloustoiminnan harjoittamiseen liittyviin tavanomaisiin riskeihin. |
| --- | --- |

(30)

Italian viranomaisten perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn aloittamisen jälkeen toimittamista huomautuksista ei ole käynyt ilmi mitään tätä epäilystä hälventäviä tietoja. Päinvastoin, Italian viranomaisten toimittamien tietojen mukaan kriisi ei johtunut tuotantotappioihin liittyvästä ongelmasta, vaan kaikki viljelyvaiheet oli saatettu päätökseen. Ennen muuta on otettava huomioon Asprofrutin antamat selitykset. Kyseinen järjestö ilmoittaa pyytäneensä alueelta lupaa – ja saaneensa sen – poistaa markkinoilta kaupan pitämistä koskevien yhteisön vaatimusten mukaisia tuotteita, jotka eivät olleet kärsineet raekuuroista, mutta joiden luokitus oli alennettu teollisuuskäyttöön tarkoitetuiksi tuotteiksi sen perusteella, että niiden laadun havaittiin heikenneen markkinoilta poistamista koskevan pyynnön esittämisajankohdan ja varsinaisten markkinoiltapoistamistoimien alkamisen välillä (ks. 22 ja 25 kappale). Sen vuoksi komissio epäilee edelleen tuen kohteena olleiden markkinoiltapoistamistoimenpiteiden ja epäsuotuisista sääoloista johtuvien tuotannonmenetysten välistä yhteyttä. Tukitoimenpide vaikuttaisi liittyvän pikemminkin markkinoiden epäsuotuisaan kehitykseen, toisin sanoen tapahtumaan, joka kuuluu maataloustoiminnan harjoittamiseen liittyviin tavanomaisiin riskeihin.

| (31) | Edellä 13, 14 ja 15 kappaleessa esitettyjen epäilysten osalta, jotka kaikki liittyvät menetysten laskentamenetelmän asianmukaisuuteen, siinäkin tapauksessa, että komissio noudattaisi Italian viranomaisten valitsemaa lähestymistapaa luonnonmullistuksista johtuvien menetysten korvaamiseksi ottamatta huomioon 30 kappaleessa tarkasteltuja näkökohtia, Italian viranomaisten esittämiin huomautuksiin ei sisälly mitään sellaisia tietoja, joiden perusteella ne voisivat perustella käyttämänsä menetysten laskentamenetelmän, joka perustuu laskutukseen tuotannon asemesta, tai valitsemansa viitevuodet. |
| --- | --- |

(31)

Edellä 13, 14 ja 15 kappaleessa esitettyjen epäilysten osalta, jotka kaikki liittyvät menetysten laskentamenetelmän asianmukaisuuteen, siinäkin tapauksessa, että komissio noudattaisi Italian viranomaisten valitsemaa lähestymistapaa luonnonmullistuksista johtuvien menetysten korvaamiseksi ottamatta huomioon 30 kappaleessa tarkasteltuja näkökohtia, Italian viranomaisten esittämiin huomautuksiin ei sisälly mitään sellaisia tietoja, joiden perusteella ne voisivat perustella käyttämänsä menetysten laskentamenetelmän, joka perustuu laskutukseen tuotannon asemesta, tai valitsemansa viitevuodet.

| (32) | Menetysten laskentamenetelmän valinnan osalta on korostettava, että vaikka suuntaviivojen 11.3.2 kohdassa määrätäänkin mahdollisuudesta käyttää myös esitetystä poikkeavia laskentaperusteita, käytettävän menetelmän avulla on pystyttävä määrittämään tuotannonmenetys (ks. periaate (5) jonka mukaan ”komissio hyväksyy myös muut tavanomaisen tuotannon laskentaperusteet, esimerkiksi alueelliset viitearvot, jos se katsoo, että ne ovat edustavia eivätkä perustu epätavallisen suuriin satoihin”). Viittausta laskutukseen ei kuitenkaan voida perustella suuntaviivojen 11.3.2 kohdan määräysten nojalla. |
| --- | --- |

(32)

Menetysten laskentamenetelmän valinnan osalta on korostettava, että vaikka suuntaviivojen 11.3.2 kohdassa määrätäänkin mahdollisuudesta käyttää myös esitetystä poikkeavia laskentaperusteita, käytettävän menetelmän avulla on pystyttävä määrittämään tuotannonmenetys (ks. periaate (5) jonka mukaan ”komissio hyväksyy myös muut tavanomaisen tuotannon laskentaperusteet, esimerkiksi alueelliset viitearvot, jos se katsoo, että ne ovat edustavia eivätkä perustu epätavallisen suuriin satoihin”). Viittausta laskutukseen ei kuitenkaan voida perustella suuntaviivojen 11.3.2 kohdan määräysten nojalla.

| (33) | Komissio huomauttaa lisäksi, että Italian viranomaiset eivät 16 päivänä tammikuuta 2004 päivätyssä kirjeessään perustelleet millään tavoin aiheutuneiden menetysten laskemisessa käytettyjen viitevuosien valintaa eivätkä myöskään selvittäneet, miten 20 tai 30 prosentin tuotannonmenetys oli mahdollinen, kun alueen tuotantoarvioiden mukaan vuoden 2002 tuotanto ylitti menetysten laskentaperusteena käytettyjen kolmen viitevuoden tuotannon. |
| --- | --- |

(33)

Komissio huomauttaa lisäksi, että Italian viranomaiset eivät 16 päivänä tammikuuta 2004 päivätyssä kirjeessään perustelleet millään tavoin aiheutuneiden menetysten laskemisessa käytettyjen viitevuosien valintaa eivätkä myöskään selvittäneet, miten 20 tai 30 prosentin tuotannonmenetys oli mahdollinen, kun alueen tuotantoarvioiden mukaan vuoden 2002 tuotanto ylitti menetysten laskentaperusteena käytettyjen kolmen viitevuoden tuotannon.

| (34) | Näiden tietojen puuttuessa komissio ei voi sanoa, miksi Italian viranomaiset ovat käyttäneet viitejaksona vuosia, joiden aikana ne olivat itse myöntäneet tietyille persikan- ja nektariinintuottajille korkotukea lainoihin, joita oli myönnetty epäsuotuisien sääolojen aiheuttamien vahinkojen korvaamiseksi tapauksissa, joissa vahinkojen määrä oli vähintään 35 prosenttia myyntikelpoisesta kokonaistuotannosta (kuten 15 kappaleessa huomautetaan, on vaikeaa ajatella, että persikka- ja nektariiniviljelmät olisivat säästyneet koko tilaa koetelleilta epäsuotuisilta sääoloilta ja vastaavasti että viljelijä, jonka tila kokonaisuudessaan oli kärsinyt vahinkoja, olisi saanut tukea kaikille viljelmilleen, lukuun ottamatta persikka- ja nektariiniviljelmiä). Komissio ei myöskään ole tietoinen siitä, miten Italian viranomaiset ovat voineet perustella sääilmiön aiheuttaman 20 tai 30 prosentin menetyksen, kun vuoden 2002 tuotantoarviot osoittautuivat kolmen viitevuoden lukuja suotuisammiksi. Lisäksi Asprofrutin huomautusten mukaan markkinoilta poistetut tuotteet eivät olleet kärsineet raekuurojen aiheuttamista vahingoista, vaan niiden luokitusta oli alennettu teollisuuskäyttöön tarkoitetuiksi tuotteiksi sen perusteella, että niiden laadun havaittiin heikenneen markkinoilta poistamista koskevan pyynnön esittämisajankohdan ja varsinaisten markkinoiltapoistamistoimien alkamisen välillä (ks. 31 kappale). |
| --- | --- |

(34)

Näiden tietojen puuttuessa komissio ei voi sanoa, miksi Italian viranomaiset ovat käyttäneet viitejaksona vuosia, joiden aikana ne olivat itse myöntäneet tietyille persikan- ja nektariinintuottajille korkotukea lainoihin, joita oli myönnetty epäsuotuisien sääolojen aiheuttamien vahinkojen korvaamiseksi tapauksissa, joissa vahinkojen määrä oli vähintään 35 prosenttia myyntikelpoisesta kokonaistuotannosta (kuten 15 kappaleessa huomautetaan, on vaikeaa ajatella, että persikka- ja nektariiniviljelmät olisivat säästyneet koko tilaa koetelleilta epäsuotuisilta sääoloilta ja vastaavasti että viljelijä, jonka tila kokonaisuudessaan oli kärsinyt vahinkoja, olisi saanut tukea kaikille viljelmilleen, lukuun ottamatta persikka- ja nektariiniviljelmiä). Komissio ei myöskään ole tietoinen siitä, miten Italian viranomaiset ovat voineet perustella sääilmiön aiheuttaman 20 tai 30 prosentin menetyksen, kun vuoden 2002 tuotantoarviot osoittautuivat kolmen viitevuoden lukuja suotuisammiksi. Lisäksi Asprofrutin huomautusten mukaan markkinoilta poistetut tuotteet eivät olleet kärsineet raekuurojen aiheuttamista vahingoista, vaan niiden luokitusta oli alennettu teollisuuskäyttöön tarkoitetuiksi tuotteiksi sen perusteella, että niiden laadun havaittiin heikenneen markkinoilta poistamista koskevan pyynnön esittämisajankohdan ja varsinaisten markkinoiltapoistamistoimien alkamisen välillä (ks. 31 kappale).

| (35) | Vaikka komissio olisikin saattanut hyväksyä Italian viranomaisten valitseman lähestymistavan luonnonmullistuksista johtuvien menetysten korvaamiseksi, se epäilee tässä tilanteessa edelleen tukeen oikeuttavan menetysten kynnysarvon laskentamenetelmän asianmukaisuutta, kyseisen kynnysarvon ylittymistä ja persikan- ja nektariinintuottajien tukikelpoisuutta suuntaviivojen 11.3 kohdan mukaisesti. Itse asiassa laskutuksen (toisin sanoen selkeästi sääilmiön jälkeen ajoittuvan tekijän) käyttäminen perusteena vain vahvistaa 30 kappaleessa todetut seikat eli sen, että tukeen liittyvä markkinoilta poistaminen vaikuttaa pikemminkin olevan yhteydessä markkinoiden epäsuotuisaan kehitykseen, joka puolestaan kuuluu maataloustoiminnan harjoittamiseen liittyviin tavanomaisiin riskeihin. |
| --- | --- |

(35)

Vaikka komissio olisikin saattanut hyväksyä Italian viranomaisten valitseman lähestymistavan luonnonmullistuksista johtuvien menetysten korvaamiseksi, se epäilee tässä tilanteessa edelleen tukeen oikeuttavan menetysten kynnysarvon laskentamenetelmän asianmukaisuutta, kyseisen kynnysarvon ylittymistä ja persikan- ja nektariinintuottajien tukikelpoisuutta suuntaviivojen 11.3 kohdan mukaisesti. Itse asiassa laskutuksen (toisin sanoen selkeästi sääilmiön jälkeen ajoittuvan tekijän) käyttäminen perusteena vain vahvistaa 30 kappaleessa todetut seikat eli sen, että tukeen liittyvä markkinoilta poistaminen vaikuttaa pikemminkin olevan yhteydessä markkinoiden epäsuotuisaan kehitykseen, joka puolestaan kuuluu maataloustoiminnan harjoittamiseen liittyviin tavanomaisiin riskeihin.

| (36) | Edellä 16 kappaleessa mainittujen, tuen laskentamenetelmän asianmukaisuutta koskevien epäilyjen osalta Italian viranomaiset myönsivät 16 päivänä tammikuuta 2004 päivätyssä kirjeessään laskentamenetelmän epäasianmukaisuuden, mutta korostivat samalla, että toimitettujen lukujen perusteella komission olisi pitänyt pystyä toteamaan, että aiheutuneiden menetysten liiallinen korvaaminen ei ollut mahdollista. Tässäkin tapauksessa on todettava, että vaikka komissio olisikin voinut pitää asianmukaisena Italian viranomaisten valitsemaa lähestymistapaa luonnonmullistusten aiheuttamien menetysten korvaamiseen, laskentamenetelmän tunnustetun epäasianmukaisuuden perusteella se saattoi vain epäillä kyseisen tuen soveltuvuutta yhteismarkkinoille. |
| --- | --- |

(36)

Edellä 16 kappaleessa mainittujen, tuen laskentamenetelmän asianmukaisuutta koskevien epäilyjen osalta Italian viranomaiset myönsivät 16 päivänä tammikuuta 2004 päivätyssä kirjeessään laskentamenetelmän epäasianmukaisuuden, mutta korostivat samalla, että toimitettujen lukujen perusteella komission olisi pitänyt pystyä toteamaan, että aiheutuneiden menetysten liiallinen korvaaminen ei ollut mahdollista. Tässäkin tapauksessa on todettava, että vaikka komissio olisikin voinut pitää asianmukaisena Italian viranomaisten valitsemaa lähestymistapaa luonnonmullistusten aiheuttamien menetysten korvaamiseen, laskentamenetelmän tunnustetun epäasianmukaisuuden perusteella se saattoi vain epäillä kyseisen tuen soveltuvuutta yhteismarkkinoille.

| (37) | Ongelman todellinen ydin on edelleen se, että – kuten Italian viranomaiset ovat ilmoittaneet – asianomaisten tilojen kärsimä haitta ei johdu varsinaisista tuotannonmenetyksistä (ks. 30 kappale), vaan tuotteiden myynnin toteutumatta jäämisestä (ks. 16 kappale). Komissio voi sen vuoksi jälleen kerran vain epäillä, että kyseistä tukea käytettiin korvaamaan markkinoiden epäsuotuisasta kehityksestä aiheutuneet menetykset, jotka kuuluvat maataloustoiminnan harjoittamiseen liittyviin tavanomaisiin riskeihin. |
| --- | --- |

(37)

Ongelman todellinen ydin on edelleen se, että – kuten Italian viranomaiset ovat ilmoittaneet – asianomaisten tilojen kärsimä haitta ei johdu varsinaisista tuotannonmenetyksistä (ks. 30 kappale), vaan tuotteiden myynnin toteutumatta jäämisestä (ks. 16 kappale). Komissio voi sen vuoksi jälleen kerran vain epäillä, että kyseistä tukea käytettiin korvaamaan markkinoiden epäsuotuisasta kehityksestä aiheutuneet menetykset, jotka kuuluvat maataloustoiminnan harjoittamiseen liittyviin tavanomaisiin riskeihin.

| (38) | Edellä 17 ja 18 kappaleessa esitettyjen epäilyjen osalta (tuen laskentaperusteen asianmukaisuus, koska Italian viranomaiset eivät ole toimittaneet täsmällisiä tietoja siitä, oliko tuen laskemisen yhteydessä vähennetty kustannukset, joilta viljelijä oli säästynyt epäsuotuisien sääolojen vuoksi, tai vakuutussopimuksen perusteella mahdollisesti saadut korvaukset taikka muut mahdollisesti maksetut suorat tuet) komissio toteaa, että Italian viranomaiset täsmensivät 16 päivänä tammikuuta 2004 päivätyssä kirjeessään pelkästään sen, että tuesta, jonka ne aikoivat myöntää, ei ollut määrä vähentää kustannuksia, joilta viljelijä oli säästynyt, koska kyseessä eivät olleet tuotannonmenetykset ja siten kaikki viljelyvaiheet oli saatettu päätökseen viljelijöiden vastatessa kaikista niihin liittyneistä kustannuksista. |
| --- | --- |

(38)

Edellä 17 ja 18 kappaleessa esitettyjen epäilyjen osalta (tuen laskentaperusteen asianmukaisuus, koska Italian viranomaiset eivät ole toimittaneet täsmällisiä tietoja siitä, oliko tuen laskemisen yhteydessä vähennetty kustannukset, joilta viljelijä oli säästynyt epäsuotuisien sääolojen vuoksi, tai vakuutussopimuksen perusteella mahdollisesti saadut korvaukset taikka muut mahdollisesti maksetut suorat tuet) komissio toteaa, että Italian viranomaiset täsmensivät 16 päivänä tammikuuta 2004 päivätyssä kirjeessään pelkästään sen, että tuesta, jonka ne aikoivat myöntää, ei ollut määrä vähentää kustannuksia, joilta viljelijä oli säästynyt, koska kyseessä eivät olleet tuotannonmenetykset ja siten kaikki viljelyvaiheet oli saatettu päätökseen viljelijöiden vastatessa kaikista niihin liittyneistä kustannuksista.

| (39) | Edellä olevan johdosta komissio toteaa, että vaikka vastauksessa käsitelläänkin niiden kustannusten mahdollista vähentämistä, joilta viljelijä on säästynyt, siinä ei sitä vastoin täsmennetä millään tavoin sitä, vähennetäänkö tuesta mahdollisesti maksetut muut suorat tuet tai vakuutussopimuksen perusteella mahdollisesti saadut korvaukset. Vaikka komissio olisikin sinänsä voinut hyväksyä jo useaan kertaan mainitun Italian viranomaisten valitseman lähestymistavan, pelkästään täsmällisten tietojen puute olisi ollut riittävä syy epäillä edelleen tukitoimenpiteen soveltuvuutta yhteismarkkinoille, koska ei voitu olla varmoja suuntaviivojen 11.3 kohdan edellytysten noudattamisesta. |
| --- | --- |

(39)

Edellä olevan johdosta komissio toteaa, että vaikka vastauksessa käsitelläänkin niiden kustannusten mahdollista vähentämistä, joilta viljelijä on säästynyt, siinä ei sitä vastoin täsmennetä millään tavoin sitä, vähennetäänkö tuesta mahdollisesti maksetut muut suorat tuet tai vakuutussopimuksen perusteella mahdollisesti saadut korvaukset. Vaikka komissio olisikin sinänsä voinut hyväksyä jo useaan kertaan mainitun Italian viranomaisten valitseman lähestymistavan, pelkästään täsmällisten tietojen puute olisi ollut riittävä syy epäillä edelleen tukitoimenpiteen soveltuvuutta yhteismarkkinoille, koska ei voitu olla varmoja suuntaviivojen 11.3 kohdan edellytysten noudattamisesta.

| (40) | Suuntaviivojen 11.3.8 noudattamiseen liittyvien epäilyjen (18 kappale) osalta komissio ottaa huomioon Italian viranomaisten esittämät täsmennykset, joiden mukaan tukea myönnetään suhteessa tuottajajärjestöjen jäsenten kärsimiin vahinkoihin (jotka määritetään ilmoitettujen määrien mukaan), ja viranomaiset varmistavat, että tuottajajärjestön pidättämä osuus tuesta käytetään kattamaan yksinomaan järjestölle aiheutuneet tosiasialliset kustannukset. Vaikka komissio olisikin sinänsä voinut hyväksyä edellä mainitun Italian viranomaisten valitseman lähestymistavan, se ei tässä tilanteessa voinut muuta kuin epäillä edelleen suuntaviivojen 11.3.8 kohdan määräysten noudattamista, ottaen huomioon, että ilmoitettu määrä ei ollut objektiivinen tekijä aiheutuneiden menetysten määrittämiseksi, koska markkinoilta poistaminen ei koskenut raekuurojen vahingoittamia hedelmiä vaan tuotteita, joiden luokitus oli alennettu teollisuuskäyttöön tarkoitetuiksi tuotteiksi sen perusteella, että niiden laadun havaittiin heikenneen markkinoilta poistamista koskevan pyynnön esittämisajankohdan ja varsinaisten markkinoiltapoistamistoimien alkamisen välillä (ks. 30 kappale), ja koska komission käytettävissä ei ollut sen pyytämiä tietoja Asprofrut-tuottajajärjestölle aiheutuneiden menojen luonteesta, se ei voinut olla varma siitä, että niitä ei ollut arvioitu liian korkeiksi, toisin sanoen ettei kyseessä ollut kyseisen tuottajajärjestön hyväksi myönnetty toimintatuki. |
| --- | --- |

(40)

Suuntaviivojen 11.3.8 noudattamiseen liittyvien epäilyjen (18 kappale) osalta komissio ottaa huomioon Italian viranomaisten esittämät täsmennykset, joiden mukaan tukea myönnetään suhteessa tuottajajärjestöjen jäsenten kärsimiin vahinkoihin (jotka määritetään ilmoitettujen määrien mukaan), ja viranomaiset varmistavat, että tuottajajärjestön pidättämä osuus tuesta käytetään kattamaan yksinomaan järjestölle aiheutuneet tosiasialliset kustannukset. Vaikka komissio olisikin sinänsä voinut hyväksyä edellä mainitun Italian viranomaisten valitseman lähestymistavan, se ei tässä tilanteessa voinut muuta kuin epäillä edelleen suuntaviivojen 11.3.8 kohdan määräysten noudattamista, ottaen huomioon, että ilmoitettu määrä ei ollut objektiivinen tekijä aiheutuneiden menetysten määrittämiseksi, koska markkinoilta poistaminen ei koskenut raekuurojen vahingoittamia hedelmiä vaan tuotteita, joiden luokitus oli alennettu teollisuuskäyttöön tarkoitetuiksi tuotteiksi sen perusteella, että niiden laadun havaittiin heikenneen markkinoilta poistamista koskevan pyynnön esittämisajankohdan ja varsinaisten markkinoiltapoistamistoimien alkamisen välillä (ks. 30 kappale), ja koska komission käytettävissä ei ollut sen pyytämiä tietoja Asprofrut-tuottajajärjestölle aiheutuneiden menojen luonteesta, se ei voinut olla varma siitä, että niitä ei ollut arvioitu liian korkeiksi, toisin sanoen ettei kyseessä ollut kyseisen tuottajajärjestön hyväksi myönnetty toimintatuki.

| (41) | Edellä 19 kappaleessa esitettyjen epäilyjen osalta, jotka koskevat asetuksessa (EY) N:o 2200/96 säädettyjen hedelmä- ja vihannesalan yhteisen markkinajärjestelyn sääntöjen oletettua rikkomista, komission on todettava, että Italian viranomaiset eivät ole toimittaneet mitään sellaisia tietoja, joiden perusteella kyseinen olettamus voitaisiin kumota. Ottaen huomioon tilanne, jossa markkinoilta poistaminen tapahtui, toisin sanoen ajankohta, jota ennen Piemonten tuottajajärjestöt olivat jo käyttäneet edellä mainitussa asetuksessa säädetyt mahdollisuudet poistaa tuotteita markkinoilta (ks. 10 kappale), komissio voi ainoastaan päätellä, että valtiontuen myöntäminen markkinoilta poistamiseen, joka ylittää vahvistetut mahdollisuudet, on hedelmä- ja vihannesalan yhteisen markkinajärjestelyn sääntöjen vastaista ja johtaa yhteisen markkinajärjestelyn toiminnan häiriintymiseen. |
| --- | --- |

(41)

Edellä 19 kappaleessa esitettyjen epäilyjen osalta, jotka koskevat asetuksessa (EY) N:o 2200/96 säädettyjen hedelmä- ja vihannesalan yhteisen markkinajärjestelyn sääntöjen oletettua rikkomista, komission on todettava, että Italian viranomaiset eivät ole toimittaneet mitään sellaisia tietoja, joiden perusteella kyseinen olettamus voitaisiin kumota. Ottaen huomioon tilanne, jossa markkinoilta poistaminen tapahtui, toisin sanoen ajankohta, jota ennen Piemonten tuottajajärjestöt olivat jo käyttäneet edellä mainitussa asetuksessa säädetyt mahdollisuudet poistaa tuotteita markkinoilta (ks. 10 kappale), komissio voi ainoastaan päätellä, että valtiontuen myöntäminen markkinoilta poistamiseen, joka ylittää vahvistetut mahdollisuudet, on hedelmä- ja vihannesalan yhteisen markkinajärjestelyn sääntöjen vastaista ja johtaa yhteisen markkinajärjestelyn toiminnan häiriintymiseen.

| (42) | Tuen maksamisen ja mahdollisen kasaantumisen osalta komissio huomauttaa, että Italian viranomaiset täsmensivät 16 päivänä tammikuuta 2004 päivätyssä kirjeessään, ettei tukea ollut maksettu ja että Asprofrut on vahvistanut, ettei se ollut saanut korvauksia. Kysymykseen tuen mahdollisesta kasaantumisesta muiden samaan tarkoitukseen myönnettyjen tukien kanssa ei kuitenkaan ole annettu vastausta. Tuen mahdollinen kasaantuminen saattaisi kuitenkin johtaa menetysten liialliseen korvaamiseen suuntaviivojen 11.3 kohdan määräysten vastaisesti. |
| --- | --- |

(42)

Tuen maksamisen ja mahdollisen kasaantumisen osalta komissio huomauttaa, että Italian viranomaiset täsmensivät 16 päivänä tammikuuta 2004 päivätyssä kirjeessään, ettei tukea ollut maksettu ja että Asprofrut on vahvistanut, ettei se ollut saanut korvauksia. Kysymykseen tuen mahdollisesta kasaantumisesta muiden samaan tarkoitukseen myönnettyjen tukien kanssa ei kuitenkaan ole annettu vastausta. Tuen mahdollinen kasaantuminen saattaisi kuitenkin johtaa menetysten liialliseen korvaamiseen suuntaviivojen 11.3 kohdan määräysten vastaisesti.

VI   PÄÄTELMÄT

| (43) | Edellä esitetyt näkökohdat osoittavat, että Asprofrut-tuottajajärjestön hyväksi kaavailtua tukea persikoiden ja nektariinien markkinoilta poistamisesta aiheutuvien kustannusten kattamiseksi ei voida pitää sääilmiöistä johtuvien menetysten korvaamiseen tarkoitettuna tukena, vaan välineenä, jolla korvataan tietyille tuottajille markkinoiden epäsuotuisasta kehityksestä aiheutuneet tappiot, jotka kuuluvat maataloustoimintaan liittyviin tavanomaisiin riskeihin. Maataloustoimintaan liittyvän tavanomaisen riskin kattaminen vastaa edunsaajalle tai edunsaajille myönnettyä tuotantotukea, joka ei sovellu yhteismarkkinoille. |
| --- | --- |

(43)

Edellä esitetyt näkökohdat osoittavat, että Asprofrut-tuottajajärjestön hyväksi kaavailtua tukea persikoiden ja nektariinien markkinoilta poistamisesta aiheutuvien kustannusten kattamiseksi ei voida pitää sääilmiöistä johtuvien menetysten korvaamiseen tarkoitettuna tukena, vaan välineenä, jolla korvataan tietyille tuottajille markkinoiden epäsuotuisasta kehityksestä aiheutuneet tappiot, jotka kuuluvat maataloustoimintaan liittyviin tavanomaisiin riskeihin. Maataloustoimintaan liittyvän tavanomaisen riskin kattaminen vastaa edunsaajalle tai edunsaajille myönnettyä tuotantotukea, joka ei sovellu yhteismarkkinoille.

| (44) | Vaikka Italian viranomaisten valitsema lähestymistapa sääilmiön aiheuttamien menetysten korvaamiseen olisikin mahdollista hyväksyä, kyseisten viranomaisten toimittamissa selvityksissä on liian paljon epäselviä kohtia, jotta komissio voisi päätellä, että tuki on myönnetty suuntaviivojen 11.3 kohdan määräysten mukaisesti. Tässä mielessä tukeen ei siten olisi voitu soveltaa perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitettua poikkeusta, johon Italian viranomaiset ovat vedonneet, eikä myöskään 87 artiklan 3 kohdan c alakohdassa tarkoitettua poikkeusta, koska tuki ei edistä tietyn taloudellisen toiminnan kehitystä. Tämän vuoksi tuki ei sovellu yhteismarkkinoille. |
| --- | --- |

(44)

Vaikka Italian viranomaisten valitsema lähestymistapa sääilmiön aiheuttamien menetysten korvaamiseen olisikin mahdollista hyväksyä, kyseisten viranomaisten toimittamissa selvityksissä on liian paljon epäselviä kohtia, jotta komissio voisi päätellä, että tuki on myönnetty suuntaviivojen 11.3 kohdan määräysten mukaisesti. Tässä mielessä tukeen ei siten olisi voitu soveltaa perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitettua poikkeusta, johon Italian viranomaiset ovat vedonneet, eikä myöskään 87 artiklan 3 kohdan c alakohdassa tarkoitettua poikkeusta, koska tuki ei edistä tietyn taloudellisen toiminnan kehitystä. Tämän vuoksi tuki ei sovellu yhteismarkkinoille.

| (45) | Lopuksi on todettava, että epäilykset asetuksen (EY) N:o 2200/96 säännösten rikkomisesta ovat edelleen olemassa. Koska markkinoilta poistaminen tapahtui ajankohtana, jona Piemonten tuottajajärjestöt olivat jo käyttäneet käytettävissään olleet markkinoiltapoistamismahdollisuudet, tuen myöntäminen sellaisen toimenpiteen rahoittamiseen, joka ylittää hedelmä- ja vihannesmarkkinoiden sääntelyyn Euroopan tasolla tarkoitetussa asetuksessa vahvistetut rajat, uhkaa haitata kyseisten markkinoiden moitteetonta toimintaa. Suuntaviivojen 3.2 kohdan mukaisesti komissio ei voi missään tapauksessa hyväksyä tukea, joka on hedelmä- ja vihannesalan yhteisen markkinajärjestelyn sääntöjen vastaista ja haittaa yhteisen markkinajärjestelyn moitteetonta toimintaa. Sen vuoksi tuen ei katsota soveltuvan yhteismarkkinoille. |
| --- | --- |

(45)

Lopuksi on todettava, että epäilykset asetuksen (EY) N:o 2200/96 säännösten rikkomisesta ovat edelleen olemassa. Koska markkinoilta poistaminen tapahtui ajankohtana, jona Piemonten tuottajajärjestöt olivat jo käyttäneet käytettävissään olleet markkinoiltapoistamismahdollisuudet, tuen myöntäminen sellaisen toimenpiteen rahoittamiseen, joka ylittää hedelmä- ja vihannesmarkkinoiden sääntelyyn Euroopan tasolla tarkoitetussa asetuksessa vahvistetut rajat, uhkaa haitata kyseisten markkinoiden moitteetonta toimintaa. Suuntaviivojen 3.2 kohdan mukaisesti komissio ei voi missään tapauksessa hyväksyä tukea, joka on hedelmä- ja vihannesalan yhteisen markkinajärjestelyn sääntöjen vastaista ja haittaa yhteisen markkinajärjestelyn moitteetonta toimintaa. Sen vuoksi tuen ei katsota soveltuvan yhteismarkkinoille.

| (46) | Komission ei tarvitse määrätä tukea perittäväksi takaisin, koska sitä ei ole maksettu, |
| --- | --- |

(46)

Komission ei tarvitse määrätä tukea perittäväksi takaisin, koska sitä ei ole maksettu,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Valtiontuki, jonka määrä on 108 752 euroa ja jonka Italia aikoo myöntää Piemonten alueen persikanviljelyä koetelleen kriisin helpottamiseksi, ei sovellu yhteismarkkinoille.

Tämän vuoksi tätä tukea ei saa myöntää.

2 artikla

Italian on ilmoitettava komissiolle kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksiantamisesta sen noudattamiseksi toteuttamansa toimenpiteet.

3 artikla

Tämä päätös on osoitettu Italian tasavallalle.

Tehty Brysselissä 16 päivänä maaliskuuta 2004.

Komission puolesta

Franz FISCHLER

Komission jäsen

---

(1)  EUVL C 266, 5.11.2003, s. 3.

1

(2)  Italian viranomaisten toimittamien tietojen mukaan kaksi tuottajajärjestöä, Asprofrut ja Lagnasco Group, olivat jättäneet tukihakemuksen, mutta viimeksi mainittu oli myöhemmin luopunut aikeestaan.

2

(3)  EYVL L 297, 21.11.1996, s. 1.

3

(4)  Uudelleen julkaistu, täydellinen oikaistu toisinto, EYVL C 232, 12.8.2000, s. 17.

4

(5)  Suuntaviivojen 11.3.2 kohta. Ks. alaviite 4.

5

---

| 20.4.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 100/26 |
| --- | --- | --- | --- |

20.4.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 100/26

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 22 päivänä syyskuuta 2004,

Ranskan valtion Compagnie Marseille Réparation -yhtiölle (CMR) myöntämästä tuesta (Valtiontuki C 34/03 (ex N 728/02))

(tiedoksiannettu numerolla K(2004) 3350)

(Ainoastaan ranskankielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2005/314/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 88 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,

ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

on mainittujen artiklojen (1) mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa,

sekä katsoo seuraavaa:

I   MENETTELY

| (1) | Ranska ilmoitti komissiolle 18 päivänä marraskuuta 2002 päivätyllä ja samana päivänä vastaanotetuksi kirjatulla kirjeellä (jäljempänä ’ilmoitus’) aikomuksestaan myöntää rahoitustukea Compagnie Marseille Réparation (CMR) -korjaustelakalle. Komissio on kirjannut asian numerolla N 728/02 ilmoitettujen tukien rekisteriin. |
| --- | --- |

(1)

Ranska ilmoitti komissiolle 18 päivänä marraskuuta 2002 päivätyllä ja samana päivänä vastaanotetuksi kirjatulla kirjeellä (jäljempänä ’ilmoitus’) aikomuksestaan myöntää rahoitustukea Compagnie Marseille Réparation (CMR) -korjaustelakalle. Komissio on kirjannut asian numerolla N 728/02 ilmoitettujen tukien rekisteriin.

| (2) | Komissio pyysi Ranskalta lisätietoja 13 päivänä joulukuuta 2002 päivätyllä kirjeellä. Ranska vastasi sille 6 päivänä maaliskuuta 2003 päivätyllä ja 7 päivänä maaliskuuta 2003 vastaanotetuksi kirjatulla kirjeellä. |
| --- | --- |

(2)

Komissio pyysi Ranskalta lisätietoja 13 päivänä joulukuuta 2002 päivätyllä kirjeellä. Ranska vastasi sille 6 päivänä maaliskuuta 2003 päivätyllä ja 7 päivänä maaliskuuta 2003 vastaanotetuksi kirjatulla kirjeellä.

| (3) | Komissio ilmoitti Ranskalle 13 päivänä toukokuuta 2003 päivätyllä kirjeellä päätöksestään aloittaa ilmoitettujen toimenpiteiden osalta perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely. Komissio on kirjannut asian numerolla C 34/03. |
| --- | --- |

(3)

Komissio ilmoitti Ranskalle 13 päivänä toukokuuta 2003 päivätyllä kirjeellä päätöksestään aloittaa ilmoitettujen toimenpiteiden osalta perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely. Komissio on kirjannut asian numerolla C 34/03.

| (4) | Komission päätös menettelyn aloittamisesta on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (2). Komissio on kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa näistä toimenpiteistä. |
| --- | --- |

(4)

Komission päätös menettelyn aloittamisesta on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (2). Komissio on kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa näistä toimenpiteistä.

| (5) | Ranska toimitti huomautuksensa 31 päivänä heinäkuuta 2003 päivätyllä ja 4 päivänä elokuuta 2003. vastaanotetuksi kirjatulla kirjeellä. Muilta asianomaisilta ei ole tullut huomautuksia. |
| --- | --- |

(5)

Ranska toimitti huomautuksensa 31 päivänä heinäkuuta 2003 päivätyllä ja 4 päivänä elokuuta 2003. vastaanotetuksi kirjatulla kirjeellä. Muilta asianomaisilta ei ole tullut huomautuksia.

| (6) | Ranska toimitti lisätietoja 2 päivänä lokakuuta 2003 päivätyllä ja 3 päivänä lokakuuta 2003 vastaanotetuksi kirjatulla kirjeellä sekä 10 päivänä lokakuuta 2003 päivätyllä ja samana päivänä vastaanotetuksi kirjatulla kirjeellä. Komissio toimitti Ranskalle täydentäviä kysymyksiä 21 päivänä marraskuuta 2003 päivätyllä kirjeellä, johon Ranska vastasi 29 päivänä joulukuuta 2003 päivätyllä ja 8 päivänä tammikuuta 2004 vastaanotetuksi kirjatulla kirjeellä sekä 29 päivänä tammikuuta 2004 päivätyllä ja samana päivänä vastaanotetuksi kirjatulla kirjeellä. Komissio toimitti lisäkysymyksiä 10 päivänä toukokuuta 2004 päivätyllä kirjeellä, joihin Ranska vastasi 29 päivänä kesäkuuta 2004 päivätyllä ja samana päivänä vastaanotetuksi kirjatulla kirjeellä. |
| --- | --- |

(6)

Ranska toimitti lisätietoja 2 päivänä lokakuuta 2003 päivätyllä ja 3 päivänä lokakuuta 2003 vastaanotetuksi kirjatulla kirjeellä sekä 10 päivänä lokakuuta 2003 päivätyllä ja samana päivänä vastaanotetuksi kirjatulla kirjeellä. Komissio toimitti Ranskalle täydentäviä kysymyksiä 21 päivänä marraskuuta 2003 päivätyllä kirjeellä, johon Ranska vastasi 29 päivänä joulukuuta 2003 päivätyllä ja 8 päivänä tammikuuta 2004 vastaanotetuksi kirjatulla kirjeellä sekä 29 päivänä tammikuuta 2004 päivätyllä ja samana päivänä vastaanotetuksi kirjatulla kirjeellä. Komissio toimitti lisäkysymyksiä 10 päivänä toukokuuta 2004 päivätyllä kirjeellä, joihin Ranska vastasi 29 päivänä kesäkuuta 2004 päivätyllä ja samana päivänä vastaanotetuksi kirjatulla kirjeellä.

II   YKSITYISKOHTAINEN KURVAUS

A.   Tuensaaja

| (7) | Rahoitustuen saaja on CMR, joka on Marseillessa sijaitseva laivankorjausyhtiö. CMR on perustettu 20 päivänä kesäkuuta 2002, jolloin se osti konkurssiin ajautuneen Compagnie Marseillaise de Réparations telakan (CMdR) omaisuuden. |
| --- | --- |

(7)

Rahoitustuen saaja on CMR, joka on Marseillessa sijaitseva laivankorjausyhtiö. CMR on perustettu 20 päivänä kesäkuuta 2002, jolloin se osti konkurssiin ajautuneen Compagnie Marseillaise de Réparations telakan (CMdR) omaisuuden.

| (8) | Laivankorjaustoimintaa Marseillen satamassa harjoitti aiemmin kolme yritystä: Marine Technologie, Travofer ja CMdR. Vuonna 1996 näillä telakoilla työskenteli noin 430 henkilöä (310 CMdR:n, 70 Marine Technologien ja 50 Travoferin palveluksessa). Vuonna 1996 CMdR joutui vaikeuksiin ja haki konkurssiin asettamista. Konkurssimenettelyn aikana laadittiin henkilöstösuunnitelma, jotta CMdR pystyisi maksamaan varhaiseläkkeisiin ja joidenkin työntekijöiden uudelleenkoulutusvapaaseen liittyvät kustannukset ennen kuin yrityksen toiminnalle saataisiin jatkaja. Ranskan mukaan tämä suunnitelma rahoitettiin julkisin varoin. |
| --- | --- |

(8)

Laivankorjaustoimintaa Marseillen satamassa harjoitti aiemmin kolme yritystä: Marine Technologie, Travofer ja CMdR. Vuonna 1996 näillä telakoilla työskenteli noin 430 henkilöä (310 CMdR:n, 70 Marine Technologien ja 50 Travoferin palveluksessa). Vuonna 1996 CMdR joutui vaikeuksiin ja haki konkurssiin asettamista. Konkurssimenettelyn aikana laadittiin henkilöstösuunnitelma, jotta CMdR pystyisi maksamaan varhaiseläkkeisiin ja joidenkin työntekijöiden uudelleenkoulutusvapaaseen liittyvät kustannukset ennen kuin yrityksen toiminnalle saataisiin jatkaja. Ranskan mukaan tämä suunnitelma rahoitettiin julkisin varoin.

| (9) | Italialainen yritys Marinvest osti CMdR:n vuonna 1997 ja myi sen sitten brittiläiselle Cammell Laird -konsernille vuoden 2000 heinäkuussa. Samaan aikaan Cammell Laird osti muutkin marseillelaiset laivankorjaustelakat, Marine Technologien ja Travoferin. Cammell Laird suunnitteli kokoavansa nämä kolme yritystä CMdR:stä muodostettuun yhteen yritykseen ja siirtyvänsä laivankorjauksesta laivakonversiotoimintaan. |
| --- | --- |

(9)

Italialainen yritys Marinvest osti CMdR:n vuonna 1997 ja myi sen sitten brittiläiselle Cammell Laird -konsernille vuoden 2000 heinäkuussa. Samaan aikaan Cammell Laird osti muutkin marseillelaiset laivankorjaustelakat, Marine Technologien ja Travoferin. Cammell Laird suunnitteli kokoavansa nämä kolme yritystä CMdR:stä muodostettuun yhteen yritykseen ja siirtyvänsä laivankorjauksesta laivakonversiotoimintaan.

| (10) | Vuoden 2000 heinäkuun ja vuoden 2002 heinäkuun välisenä aikana CMdR:n henkilöstö oli vähentynyt huomattavasti asbestille altistuneiden työntekijöiden eläkkeelle siirtymisen vuoksi. Suunnitellun rakenneuudistuksen vuoksi kyseisiä työntekijöitä ei korvattu uusilla. Tämän johdosta CMdR:n toiminta supistui, mutta yritys jatkoi kuitenkin laivankorjaustoimintaansa konkurssihakemuksen jättämiseen saakka. |
| --- | --- |

(10)

Vuoden 2000 heinäkuun ja vuoden 2002 heinäkuun välisenä aikana CMdR:n henkilöstö oli vähentynyt huomattavasti asbestille altistuneiden työntekijöiden eläkkeelle siirtymisen vuoksi. Suunnitellun rakenneuudistuksen vuoksi kyseisiä työntekijöitä ei korvattu uusilla. Tämän johdosta CMdR:n toiminta supistui, mutta yritys jatkoi kuitenkin laivankorjaustoimintaansa konkurssihakemuksen jättämiseen saakka.

| (11) | CMdR joutui vaikeuksiin vuonna 2001, kun Cammell Laird joutui konkurssiin. Marseillen kauppatuomioistuin aloitti 31 päivänä heinäkuuta 2001 CMdR:ää koskevan selvitystilamenettelyn. |
| --- | --- |

(11)

CMdR joutui vaikeuksiin vuonna 2001, kun Cammell Laird joutui konkurssiin. Marseillen kauppatuomioistuin aloitti 31 päivänä heinäkuuta 2001 CMdR:ää koskevan selvitystilamenettelyn.

| (12) | Kesäkuun 20 päivänä 2002 perustettu CMR-yhtiö teki ostotarjouksen CMdR:stä Marseillen kauppatuomioistuimessa, joka hyväksyi suunnitelman omaisuuden luovuttamisesta 20 päivänä kesäkuuta 2002. |
| --- | --- |

(12)

Kesäkuun 20 päivänä 2002 perustettu CMR-yhtiö teki ostotarjouksen CMdR:stä Marseillen kauppatuomioistuimessa, joka hyväksyi suunnitelman omaisuuden luovuttamisesta 20 päivänä kesäkuuta 2002.

| (13) | CMR siis osti CMdR:n omaisuuden konkurssimenettelyssä 1 001 euron hintaan (toisin sanoen symbolinen yksi euro omaisuuseristä ja 1 000 euroa varastoista). CMR:n taseesta käy ilmi, että yritys aloitti toimintansa vuonna 2002 velattomana. |
| --- | --- |

(13)

CMR siis osti CMdR:n omaisuuden konkurssimenettelyssä 1 001 euron hintaan (toisin sanoen symbolinen yksi euro omaisuuseristä ja 1 000 euroa varastoista). CMR:n taseesta käy ilmi, että yritys aloitti toimintansa vuonna 2002 velattomana.

| (14) | Ranska oli aluksi ilmoittanut, että CMR oli ostanut myös keskeneräiset työt. |
| --- | --- |

(14)

Ranska oli aluksi ilmoittanut, että CMR oli ostanut myös keskeneräiset työt.

| (15) | Ranskan sosiaalilainsäädäntöön sisältyvän liiketoiminnan luovuttamista koskevan kohdan (työlain L 122-12 §, 2 alamomentti) mukaan CMR:n oli jatkettava kaikkia työsopimuksia säilyttäen niissä määritellyt pätevyyttä, palkkausta ja palvelusvuosia koskevat ehdot. CMR:n oli myös maksettava omaisuuden luovutusta edeltävien työehtosopimusvelvoitteiden mukaiset summat: asbestille altistuneiden työntekijöiden eläkkeelle siirtymiseen liittyen 500 000 euroa ja maksamattomia palkkoja (lomarahat) 620 000 euroa. Mainitut luvut vastaavat Ranskan alun perin ilmoittamia lukuja. |
| --- | --- |

(15)

Ranskan sosiaalilainsäädäntöön sisältyvän liiketoiminnan luovuttamista koskevan kohdan (työlain L 122-12 §, 2 alamomentti) mukaan CMR:n oli jatkettava kaikkia työsopimuksia säilyttäen niissä määritellyt pätevyyttä, palkkausta ja palvelusvuosia koskevat ehdot. CMR:n oli myös maksettava omaisuuden luovutusta edeltävien työehtosopimusvelvoitteiden mukaiset summat: asbestille altistuneiden työntekijöiden eläkkeelle siirtymiseen liittyen 500 000 euroa ja maksamattomia palkkoja (lomarahat) 620 000 euroa. Mainitut luvut vastaavat Ranskan alun perin ilmoittamia lukuja.

| (16) | Ranska ilmoitti komissiolle, että CMR palkkasi maaliskuussa 2003 100 henkilöä tuotantotoimintaan, kun vastaava luku oli viiden aiemman vuoden ajan keskimäärin 184 henkilöä. |
| --- | --- |

(16)

Ranska ilmoitti komissiolle, että CMR palkkasi maaliskuussa 2003 100 henkilöä tuotantotoimintaan, kun vastaava luku oli viiden aiemman vuoden ajan keskimäärin 184 henkilöä.

| (17) | CMR on viiden osakkaan omistuksessa, joista yksi toimii toimitusjohtajana. |
| --- | --- |

(17)

CMR on viiden osakkaan omistuksessa, joista yksi toimii toimitusjohtajana.

B.   Liiketoimintasuunnitelma

| (18) | Ranskan mukaan laivankorjaustoiminnan kannattavuuden parantaminen Marseillessa edellyttää tiettyjen toimenpiteiden toteuttamista CMR:n sisällä. Tätä varten on laadittu viisivuotinen liiketoimintasuunnitelma. |
| --- | --- |

(18)

Ranskan mukaan laivankorjaustoiminnan kannattavuuden parantaminen Marseillessa edellyttää tiettyjen toimenpiteiden toteuttamista CMR:n sisällä. Tätä varten on laadittu viisivuotinen liiketoimintasuunnitelma.

| (19) | CMR peri CMdR:ltä tietyt kustannukset (asbestille altistuneiden työntekijöiden eläkkeelle siirtyminen, palkat (lomarahat)) sekä vaikeudet, esimerkiksi laivankorjausalan asiakkaiden menetyksen Marseillen satamassa. Kyseinen menetys johtui Cammell Lairdin politiikasta, joka keskittyi laivankorjausten sijaan laivakonversiotoimintaan. Tämän vuoksi Ranska vakuuttaa, että CMR tarvitsee rakenneuudistusta. Ranska tunnustaa, että yksi laivankorjausyhtiö Marseillessa (CMR) riittää laivankorjausmarkkinoiden tarpeisiin ja sopii niiden mahdollisuuksiin. |
| --- | --- |

(19)

CMR peri CMdR:ltä tietyt kustannukset (asbestille altistuneiden työntekijöiden eläkkeelle siirtyminen, palkat (lomarahat)) sekä vaikeudet, esimerkiksi laivankorjausalan asiakkaiden menetyksen Marseillen satamassa. Kyseinen menetys johtui Cammell Lairdin politiikasta, joka keskittyi laivankorjausten sijaan laivakonversiotoimintaan. Tämän vuoksi Ranska vakuuttaa, että CMR tarvitsee rakenneuudistusta. Ranska tunnustaa, että yksi laivankorjausyhtiö Marseillessa (CMR) riittää laivankorjausmarkkinoiden tarpeisiin ja sopii niiden mahdollisuuksiin.

| (20) | Liiketoimintasuunnitelmassa, jota Ranska kutsuu rakenneuudistussuunnitelmaksi, esitetään ratkaisuja CMR:n ongelmiin tiettyjen toimenpiteiden avulla. Ensinnäkin Cammell Lairdin vanha toimintamalli, jonka mukaan laivankorjaustoiminnasta siirrytään laivakonversiotoimintaan, käännetään toisinpäin, ja CMR jatkaa perinteistä laivankorjaustoimintaansa. Lisäksi se toteuttaa seuraavat Ranskan kuvailemat toimenpiteet: vähentää rakenteellisia kustannuksia, ottaa käyttöön tietokoneavusteisia työmenetelmiä, lisää johtoryhmän ja päälliköiden vastuita, hallinnoi tiukasti alihankintaa ja kehittää monitaitoisuutta. Se toteuttaa myös tietyt investoinnit ja kiinnittää erityishuomiota henkilökunnan koulutukseen ja erikoistumiseen. |
| --- | --- |

(20)

Liiketoimintasuunnitelmassa, jota Ranska kutsuu rakenneuudistussuunnitelmaksi, esitetään ratkaisuja CMR:n ongelmiin tiettyjen toimenpiteiden avulla. Ensinnäkin Cammell Lairdin vanha toimintamalli, jonka mukaan laivankorjaustoiminnasta siirrytään laivakonversiotoimintaan, käännetään toisinpäin, ja CMR jatkaa perinteistä laivankorjaustoimintaansa. Lisäksi se toteuttaa seuraavat Ranskan kuvailemat toimenpiteet: vähentää rakenteellisia kustannuksia, ottaa käyttöön tietokoneavusteisia työmenetelmiä, lisää johtoryhmän ja päälliköiden vastuita, hallinnoi tiukasti alihankintaa ja kehittää monitaitoisuutta. Se toteuttaa myös tietyt investoinnit ja kiinnittää erityishuomiota henkilökunnan koulutukseen ja erikoistumiseen.

| (21) | Sijoituttuaan uudelleen markkinoille yritys voisi myös pyrkiä tarjoamaan palvelujaan erikoisalusten (esimerkiksi risteilyalusten, matkustaja- ja säiliölaivojen) omistajille, joiden sijaintipaikka ei ole Marseille ja joille hinta ei ole ainoa tilauksen tekemisen peruste. |
| --- | --- |

(21)

Sijoituttuaan uudelleen markkinoille yritys voisi myös pyrkiä tarjoamaan palvelujaan erikoisalusten (esimerkiksi risteilyalusten, matkustaja- ja säiliölaivojen) omistajille, joiden sijaintipaikka ei ole Marseille ja joille hinta ei ole ainoa tilauksen tekemisen peruste.

| (22) | Ranska toimitti komissiolle kaksi CMR:ää koskevaa liiketoimintasuunnitelmaa. Ilmoitus perustui erittäin optimistiseen suunnitelmaan, jossa liikevaihto oli arvioitu 30 miljoonaksi euroksi vuonna 2006. Toinen, vaatimattomampi suunnitelma (jäljempänä ‘suppea arvio’) oli laadittu Marseillen kauppatuomioistuimen pyynnöstä (liikevaihto rajattu 20 miljoonaan euroon vuodessa kolmannesta vuodesta liiketoimintasuunnitelman kattaman kauden loppuun). Yhtiön liiketoiminnan kehitystä koskevaa arviota on sen johdosta muutettu, ja uusi arvio esitetään taulukossa 1.
  Taulukko 1
  CMR:n liiketoiminnan arvioitu kehitys (suppea arvio) (4)











  (euroa) |
| --- | --- |
| Liiketoiminta | 2002
  (6 kk) | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 |
| Liikevaihto | [...] (3) | [...] (3) | [...] (3) | [...] (3) | [...] (3) |
| Liiketoimintakulut | | | | | |
| Tavaranhankinta | [...] (3) | [...] (3) | [...] (3) | [...] (3) | [...] (3) |
| Ostot alihankkijoilta | [...] (3) | [...] (3) | [...] (3) | [...] (3) | [...] (3) |
| Muut ostot ja ulkoiset kustannukset | [...] (3) | [...] (3) | [...] (3) | [...] (3) | [...] (3) |
| Palkat | [...] (3) | [...] (3) | [...] (3) | [...] (3) | [...] (3) |
| Lomarahat | [...] (3) | [...] (3) | [...] (3) | [...] (3) | [...] (3) |
| Asbestille altistuneiden työntekijöiden eläkkeelle siirtyminen | [...] (3) | [...] (3) | [...] (3) | [...] (3) | [...] (3) |
| Henkilöstökulut yhteensä | [...] (3) | [...] (3) | [...] (3) | [...] (3) | [...] (3) |
| Ulkoinen apu | [...] (3) | [...] (3) | [...] (3) | [...] (3) | [...] (3) |
| Henkilöstö- ja avustusmenot yhteensä | [...] (3) | [...] (3) | [...] (3) | [...] (3) | [...] (3) |
| Verot | [...] (3) | [...] (3) | [...] (3) | [...] (3) | [...] (3) |
| Liiketoimintakulut yhteensä | [...] (3) | [...] (3) | [...] (3) | [...] (3) | [...] (3) |
| Liiketoiminnan tulos | [...] (3) | [...] (3) | [...] (3) | [...] (3) | [...] (3) |
| Avustukset (5) | [...] (3) | [...] (3) | [...] (3) | [...] (3) | [...] (3) |
| Tulos verojen jälkeen | [...] (3) | [...] (3) | [...] (3) | [...] (3) | [...] (3) |

(22)

Ranska toimitti komissiolle kaksi CMR:ää koskevaa liiketoimintasuunnitelmaa. Ilmoitus perustui erittäin optimistiseen suunnitelmaan, jossa liikevaihto oli arvioitu 30 miljoonaksi euroksi vuonna 2006. Toinen, vaatimattomampi suunnitelma (jäljempänä ‘suppea arvio’) oli laadittu Marseillen kauppatuomioistuimen pyynnöstä (liikevaihto rajattu 20 miljoonaan euroon vuodessa kolmannesta vuodesta liiketoimintasuunnitelman kattaman kauden loppuun). Yhtiön liiketoiminnan kehitystä koskevaa arviota on sen johdosta muutettu, ja uusi arvio esitetään taulukossa 1.

Taulukko 1

CMR:n liiketoiminnan arvioitu kehitys (suppea arvio) (4)

(euroa)

Liiketoiminta

2002

(6 kk)

2003

2004

2005

2006

Liikevaihto

[...] (3)

[...] (3)

[...] (3)

[...] (3)

[...] (3)

Liiketoimintakulut

Tavaranhankinta

[...] (3)

[...] (3)

[...] (3)

[...] (3)

[...] (3)

Ostot alihankkijoilta

[...] (3)

[...] (3)

[...] (3)

[...] (3)

[...] (3)

Muut ostot ja ulkoiset kustannukset

[...] (3)

[...] (3)

[...] (3)

[...] (3)

[...] (3)

Palkat

[...] (3)

[...] (3)

[...] (3)

[...] (3)

[...] (3)

Lomarahat

[...] (3)

[...] (3)

[...] (3)

[...] (3)

[...] (3)

Asbestille altistuneiden työntekijöiden eläkkeelle siirtyminen

[...] (3)

[...] (3)

[...] (3)

[...] (3)

[...] (3)

Henkilöstökulut yhteensä

[...] (3)

[...] (3)

[...] (3)

[...] (3)

[...] (3)

Ulkoinen apu

[...] (3)

[...] (3)

[...] (3)

[...] (3)

[...] (3)

Henkilöstö- ja avustusmenot yhteensä

[...] (3)

[...] (3)

[...] (3)

[...] (3)

[...] (3)

Verot

[...] (3)

[...] (3)

[...] (3)

[...] (3)

[...] (3)

Liiketoimintakulut yhteensä

[...] (3)

[...] (3)

[...] (3)

[...] (3)

[...] (3)

Liiketoiminnan tulos

[...] (3)

[...] (3)

[...] (3)

[...] (3)

[...] (3)

Avustukset (5)

[...] (3)

[...] (3)

[...] (3)

[...] (3)

[...] (3)

Tulos verojen jälkeen

[...] (3)

[...] (3)

[...] (3)

[...] (3)

[...] (3)

| (23) | Ranskan mukaan liiketoimintasuunnitelma perustuu Marseillessa laivankorjausta harjoittaneiden yritysten liikevaihtoon ennen Cammel Laird konsernin joutumista vaikeuksiin vuonna 2000 sekä CMR:n mahdollisuuksiin saavuttaa vastaava tulos kahdessa vuodessa. Ranska korostaa myös, että hankkeessa otetaan huomioon asiakaskunnan väheneminen omaisuuserien luovutuksen aikaan ja että suppeassa arviossa ollaan vieläkin varovaisempia. |
| --- | --- |

(23)

Ranskan mukaan liiketoimintasuunnitelma perustuu Marseillessa laivankorjausta harjoittaneiden yritysten liikevaihtoon ennen Cammel Laird konsernin joutumista vaikeuksiin vuonna 2000 sekä CMR:n mahdollisuuksiin saavuttaa vastaava tulos kahdessa vuodessa. Ranska korostaa myös, että hankkeessa otetaan huomioon asiakaskunnan väheneminen omaisuuserien luovutuksen aikaan ja että suppeassa arviossa ollaan vieläkin varovaisempia.

| (24) | Suppeaan arvioon perustuvan liiketoimintasuunnitelman toteuttamiskulut, toisin sanoen Ranskan mukaan rakenneuudistuskulut, on eritelty taulukon 2 ensimmäisessä osassa. |
| --- | --- |

(24)

Suppeaan arvioon perustuvan liiketoimintasuunnitelman toteuttamiskulut, toisin sanoen Ranskan mukaan rakenneuudistuskulut, on eritelty taulukon 2 ensimmäisessä osassa.

| (25) | Ranska pitää rakenneuudistuskuluina lisäksi kustannuksia, jotka liittyvät asbestille altistuneiden työntekijöiden eläkkeelle siirtymiseen, ja maksamattomia palkkoja (lomarahat), jotka kaikki olivat yrityksen vastattavina ennen omaisuuserien luovutusta. Kyseiset luvut esitetään taulukon 2 toisessa osassa, ja luvuissa otetaan huomioon Ranskan 29 päivänä tammikuuta 2004 päivätyssä kirjeessään toimittamat muutetut luvut.
  Taulukko 2
  CMR:n esitetyt rakenneuudistuskulut






  (euroa) |
| --- | --- |
| Menotyyppi | Määrä |
| Osa 1 |
| Investoinnit rakenneuudistukseen ja ylläpitoon (2002–2006):
  alkuinvestoinnit | [...] (*) |
| vuosittaiset investoinnit (4 × 100 000 euroa) | [...] (*) |
| Varastot | [...] (*) |
| Koulutustarpeet: 200 tuntia/henkilö (6) | [...] (*) |
| Kokonaisvälisumma 1 | [...] (*) |
| Osa 2 |
| Asbestille altistuneiden työntekijöiden eläkkeelle siirtymisestä aiheutuneet ennen omaisuuserien luovutusta syntyneet kulut | [...] (*) |
| Ennen omaisuuserien luovutusta maksamatta olleet lomarahat | [...] (*) |
| Kokonaisvälisumma 2 | [...] (*) |
| |
| Yhteensä (kokonaisvälisumma 1 + kokonaisvälisumma 2) | 3 649 494 |

(25)

Ranska pitää rakenneuudistuskuluina lisäksi kustannuksia, jotka liittyvät asbestille altistuneiden työntekijöiden eläkkeelle siirtymiseen, ja maksamattomia palkkoja (lomarahat), jotka kaikki olivat yrityksen vastattavina ennen omaisuuserien luovutusta. Kyseiset luvut esitetään taulukon 2 toisessa osassa, ja luvuissa otetaan huomioon Ranskan 29 päivänä tammikuuta 2004 päivätyssä kirjeessään toimittamat muutetut luvut.

Taulukko 2

CMR:n esitetyt rakenneuudistuskulut

(euroa)

Menotyyppi

Määrä

Osa 1

Investoinnit rakenneuudistukseen ja ylläpitoon (2002–2006):

alkuinvestoinnit

[...] (*)

vuosittaiset investoinnit (4 × 100 000 euroa)

[...] (*)

Varastot

[...] (*)

Koulutustarpeet: 200 tuntia/henkilö (6)

[...] (*)

Kokonaisvälisumma 1

[...] (*)

Osa 2

Asbestille altistuneiden työntekijöiden eläkkeelle siirtymisestä aiheutuneet ennen omaisuuserien luovutusta syntyneet kulut

[...] (*)

Ennen omaisuuserien luovutusta maksamatta olleet lomarahat

[...] (*)

Kokonaisvälisumma 2

[...] (*)

Yhteensä (kokonaisvälisumma 1 + kokonaisvälisumma 2)

3 649 494

| (26) | CMR:n liiketoiminnan käynnistämiseksi välttämättömät kulut ovat 3 649 494 euroa. |
| --- | --- |

(26)

CMR:n liiketoiminnan käynnistämiseksi välttämättömät kulut ovat 3 649 494 euroa.

C.   Rahoitustoimenpiteet

| (27) | Ranskan mukaan CMR:n tarvitsemat 3 649 494 euroa rahoitetaan julkisista ja yksityisistä lähteistä peräisin olevilla lainoilla ja avustuksilla taulukon 3 mukaisesti. Ranska teki alustavan päätöksen julkisen tuen myöntämisestä CMR:lle 3 päivänä toukokuuta 2002, eli ennen CMR:n perustamista ja ennen CMdR:n omaisuuden ostamista. Oikeudellisesti sitova päätös tuen myöntämisestä tehtiin 26 päivänä kesäkuuta 2002.
  Taulukko 3
  CMR:n rakenneuudistukseen liittyvät rahoitustoimenpiteet






  (euroa) |
| --- | --- |
| Lähde | Määrä |
| Osa 1 – Julkinen tuki |
| Ranskan hallitus | 1 600 000 |
| Provence-Alpes-Côte d’Azurin alueneuvosto | 630 000 |
| Bouches-du-Rhônen alueneuvosto | 630 000 |
| Marseillen kaupunki | 630 000 |
| Kokonaisvälisumma 1 | 3 490 000 |
| Osa 2 – Yksityinen tuki |
| Osakkeenomistajien pääomansiirrot | 610 000 |
| Pankkilainat | 1 830 000 |
| Kokonaisvälisumma 2 | 2 440 000 |
| |
| Yhteensä (kokonaisvälisumma 1 + kokonaisvälisumma 2) | 5 930 000 |

(27)

Ranskan mukaan CMR:n tarvitsemat 3 649 494 euroa rahoitetaan julkisista ja yksityisistä lähteistä peräisin olevilla lainoilla ja avustuksilla taulukon 3 mukaisesti. Ranska teki alustavan päätöksen julkisen tuen myöntämisestä CMR:lle 3 päivänä toukokuuta 2002, eli ennen CMR:n perustamista ja ennen CMdR:n omaisuuden ostamista. Oikeudellisesti sitova päätös tuen myöntämisestä tehtiin 26 päivänä kesäkuuta 2002.

Taulukko 3

CMR:n rakenneuudistukseen liittyvät rahoitustoimenpiteet

(euroa)

Lähde

Määrä

Osa 1 – Julkinen tuki

Ranskan hallitus

1 600 000

Provence-Alpes-Côte d’Azurin alueneuvosto

630 000

Bouches-du-Rhônen alueneuvosto

630 000

Marseillen kaupunki

630 000

Kokonaisvälisumma 1

3 490 000

Osa 2 – Yksityinen tuki

Osakkeenomistajien pääomansiirrot

610 000

Pankkilainat

1 830 000

Kokonaisvälisumma 2

2 440 000

Yhteensä (kokonaisvälisumma 1 + kokonaisvälisumma 2)

5 930 000

| (28) | Ranskan hallitus myöntää CMR:lle 1 600 000 euron korottoman lainan. Ranskan lainalle laskema nettoavustusekvivalentti (NAE) on 404 640 euroa komission vuoden 2002 viitekoron, 5,06 prosentin perusteella. Ranska toteaa, että lainan maksuehdot voivat olla taulukon 4 mukaiset. CMR:lle maksettiin 800 000 euron lainaerä syyskuussa 2003.
  Taulukko 4
  CMR:n lainan maksu- ja takaisinmaksuehdot







  (euroa) |
| --- | --- |
| Määrä | Maksuvuosi | Takaisinmaksuvuosi |
| 533 333 | n | n+6 |
| 266 667 | n | n+7 |
| 400 000 | n+1 | n+7 |
| 400 000 | n+2 | n+7 |

(28)

Ranskan hallitus myöntää CMR:lle 1 600 000 euron korottoman lainan. Ranskan lainalle laskema nettoavustusekvivalentti (NAE) on 404 640 euroa komission vuoden 2002 viitekoron, 5,06 prosentin perusteella. Ranska toteaa, että lainan maksuehdot voivat olla taulukon 4 mukaiset. CMR:lle maksettiin 800 000 euron lainaerä syyskuussa 2003.

Taulukko 4

CMR:n lainan maksu- ja takaisinmaksuehdot

(euroa)

Määrä

Maksuvuosi

Takaisinmaksuvuosi

533 333

n

n+6

266 667

n

n+7

400 000

n+1

n+7

400 000

n+2

n+7

| (29) | Provence-Alpes-Côte d’Azurin alueneuvosto, Bouches-du-Rhônen alueneuvosto ja Marseillen kaupunki maksavat CMR:lle avustuksena 630 000 euroa kukin. Vuoden 2003 syyskuusta paikallisten hallintoyksiköiden myöntämä tuki (1 890 000 euroa) oli kokonaisuudessaan maksettu ja käytetty kattamaan yrityksen kuuden edellisen kuukauden liiketoiminnan (2002) tappioita. |
| --- | --- |

(29)

Provence-Alpes-Côte d’Azurin alueneuvosto, Bouches-du-Rhônen alueneuvosto ja Marseillen kaupunki maksavat CMR:lle avustuksena 630 000 euroa kukin. Vuoden 2003 syyskuusta paikallisten hallintoyksiköiden myöntämä tuki (1 890 000 euroa) oli kokonaisuudessaan maksettu ja käytetty kattamaan yrityksen kuuden edellisen kuukauden liiketoiminnan (2002) tappioita.

| (30) | Yksityinen tuki oli osakkeenomistajien toteuttamia pääomasiirtoja CMR:lle (610 000 euroa) ja pankkilainoja (1 830 000 euroa). Pankit vaativat lainojen vakuudeksi erityistakauksia vain seuraavissa tapauksissa. Osa CMR:n omaisuuseristä on rahoitettu luottotakuilla, toisin sanoen se on pankin omaisuutta, kunnes laina on maksettu takaisin. Toinen osa CMR:n omaisuuseristä on kiinnitetty. Tämä merkitsee sitä, että CMR voisi menettää sen pankeille, jos lainaa ei maksettaisi takaisin sovituin ehdoin. Lainan antanut pankki on Banque populaire -konserniin kuuluva osuuspankki. |
| --- | --- |

(30)

Yksityinen tuki oli osakkeenomistajien toteuttamia pääomasiirtoja CMR:lle (610 000 euroa) ja pankkilainoja (1 830 000 euroa). Pankit vaativat lainojen vakuudeksi erityistakauksia vain seuraavissa tapauksissa. Osa CMR:n omaisuuseristä on rahoitettu luottotakuilla, toisin sanoen se on pankin omaisuutta, kunnes laina on maksettu takaisin. Toinen osa CMR:n omaisuuseristä on kiinnitetty. Tämä merkitsee sitä, että CMR voisi menettää sen pankeille, jos lainaa ei maksettaisi takaisin sovituin ehdoin. Lainan antanut pankki on Banque populaire -konserniin kuuluva osuuspankki.

D.   Markkinoita koskevat tiedot

| (31) | Ranskan mukaan Ranskan laivankorjausalalla on viimeisten kahdenkymmenen vuoden aikana toteutettu rakenneuudistusta markkinoiden voimakkaan heikkenemisen vuoksi. Marseillessa laivankorjausyhtiöt joutuivat vaikeuksiin, koska ne eivät olleet ottaneet huomioon markkinoiden epäsuotuisaa kehitystä. Ranska toteaa, että kolmen laivankorjausyhtiön säilyttäminen Marseillessa (Marine Technologie, Travofer ja CMdR) vuoteen 2000, jolloin niiden omaisuus siirtyi Cammel Lairdin haltuun, ylitti markkinoiden kysynnän. Ranskan näkemyksen mukaan yksi laivankorjausyhtiö Marseillessa riittää täyttämään markkinoiden tarpeet. |
| --- | --- |

(31)

Ranskan mukaan Ranskan laivankorjausalalla on viimeisten kahdenkymmenen vuoden aikana toteutettu rakenneuudistusta markkinoiden voimakkaan heikkenemisen vuoksi. Marseillessa laivankorjausyhtiöt joutuivat vaikeuksiin, koska ne eivät olleet ottaneet huomioon markkinoiden epäsuotuisaa kehitystä. Ranska toteaa, että kolmen laivankorjausyhtiön säilyttäminen Marseillessa (Marine Technologie, Travofer ja CMdR) vuoteen 2000, jolloin niiden omaisuus siirtyi Cammel Lairdin haltuun, ylitti markkinoiden kysynnän. Ranskan näkemyksen mukaan yksi laivankorjausyhtiö Marseillessa riittää täyttämään markkinoiden tarpeet.

| (32) | CMR:n henkilöstöstä tuotantotehtävissä työskenteli 100 henkilöä maaliskuussa 2003, kun vastaava luku viitenä edellisenä vuonna oli keskimäärin 184. Henkilöstön väheneminen johtui myös asbestille altistuneiden työntekijöiden eläkkeelle siirtymisestä (30 henkilöä). Ranska huomauttaa kuitenkin, että kyseisten henkilöiden tilalle palkataan tarvittaessa uusia. |
| --- | --- |

(32)

CMR:n henkilöstöstä tuotantotehtävissä työskenteli 100 henkilöä maaliskuussa 2003, kun vastaava luku viitenä edellisenä vuonna oli keskimäärin 184. Henkilöstön väheneminen johtui myös asbestille altistuneiden työntekijöiden eläkkeelle siirtymisestä (30 henkilöä). Ranska huomauttaa kuitenkin, että kyseisten henkilöiden tilalle palkataan tarvittaessa uusia.

| (33) | Ranska toteaa, että CMR:n kapasiteetti on kuitenkin vähentynyt Marine Technologien entisen toimipaikan ja Travoferin toimipaikan sulkemisen jälkeen. Ne on palautettu Marseillen satamaan eikä niitä käytetä enää laivankorjaustoimintaan. |
| --- | --- |

(33)

Ranska toteaa, että CMR:n kapasiteetti on kuitenkin vähentynyt Marine Technologien entisen toimipaikan ja Travoferin toimipaikan sulkemisen jälkeen. Ne on palautettu Marseillen satamaan eikä niitä käytetä enää laivankorjaustoimintaan.

E.   Päätös perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn aloittamisesta

| (34) | Päätöksessä muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta (jäljempänä ’päätös menettelyn aloittamisesta’) komissio arvioi, että kyseessä olevat toimenpiteet olivat perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan mukaista valtiontukea. Toimenpiteitä tarkasteltiin sen jälkeen laivanrakennusteollisuudelle myönnettävästä tuesta 29 päivänä kesäkuuta 1998 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1540/98 (7) (jäljempänä ’laivanrakennusasetus’) ja valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja niiden rakenneuudistukseksi annettujen yhteisön suuntaviivojen (8) (jäljempänä ’rakenneuudistussuuntaviivat’) perusteella. |
| --- | --- |

(34)

Päätöksessä muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta (jäljempänä ’päätös menettelyn aloittamisesta’) komissio arvioi, että kyseessä olevat toimenpiteet olivat perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan mukaista valtiontukea. Toimenpiteitä tarkasteltiin sen jälkeen laivanrakennusteollisuudelle myönnettävästä tuesta 29 päivänä kesäkuuta 1998 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1540/98 (7) (jäljempänä ’laivanrakennusasetus’) ja valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja niiden rakenneuudistukseksi annettujen yhteisön suuntaviivojen (8) (jäljempänä ’rakenneuudistussuuntaviivat’) perusteella.

| (35) | Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä komissio esitti epäilyjä siitä, voidaanko kyseiset rahoitustoimenpiteet hyväksyä rakenneuudistustueksi, kun otetaan huomioon, että CMR vaikutti vasta perustetulta yritykseltä, joka oli syntynyt CMdR:n selvitystilan jälkeen. Rakenneuudistussuuntaviivojen 7 kohdan mukaan vasta perustettu yritys ei ole oikeutettu pelastamis- ja rakenneuudistustukeen, vaikka sen rahoitustilanne olisi aluksi epävarma. |
| --- | --- |

(35)

Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä komissio esitti epäilyjä siitä, voidaanko kyseiset rahoitustoimenpiteet hyväksyä rakenneuudistustueksi, kun otetaan huomioon, että CMR vaikutti vasta perustetulta yritykseltä, joka oli syntynyt CMdR:n selvitystilan jälkeen. Rakenneuudistussuuntaviivojen 7 kohdan mukaan vasta perustettu yritys ei ole oikeutettu pelastamis- ja rakenneuudistustukeen, vaikka sen rahoitustilanne olisi aluksi epävarma.

| (36) | Lisäksi komissio epäili, että vaikka CMR voitaisiinkin katsoa oikeutetuksi rakenneuudistustukeen, muut rakenneuudistustuen hyväksymisen perusteet eivät täyty. |
| --- | --- |

(36)

Lisäksi komissio epäili, että vaikka CMR voitaisiinkin katsoa oikeutetuksi rakenneuudistustukeen, muut rakenneuudistustuen hyväksymisen perusteet eivät täyty.

| (37) | Komissio huomautti erityisesti, että Ranska ei kuvaillut rakenteellisia vaikeuksia, johon rakenneuudistustukea tarvittaisiin, vaan tyytyi toteamaan, että CMR:n vaikeudet johtuivat suurelta osin CMdR:n konkurssista. Tämän vuoksi komissio epäili, oliko CMR:llä tosiasiassa mainittuja rakenteellisia ongelmia ja muutettiinko CMR:n liiketoimintasuunnitelmaa yrityksen elinkelpoisuuden palauttamiseksi kohtuullisessa ajassa. |
| --- | --- |

(37)

Komissio huomautti erityisesti, että Ranska ei kuvaillut rakenteellisia vaikeuksia, johon rakenneuudistustukea tarvittaisiin, vaan tyytyi toteamaan, että CMR:n vaikeudet johtuivat suurelta osin CMdR:n konkurssista. Tämän vuoksi komissio epäili, oliko CMR:llä tosiasiassa mainittuja rakenteellisia ongelmia ja muutettiinko CMR:n liiketoimintasuunnitelmaa yrityksen elinkelpoisuuden palauttamiseksi kohtuullisessa ajassa.

| (38) | Lisäksi komissio epäili, että laivanrakennusasetuksen 5 artiklassa vaadittua kapasiteetin vähennystä ei olisi tapahtunut. Se huomautti, että Ranska ei ollut toimittanut tarkempia tietoja CMR:n palvelukseen tosiasiassa siirtyneestä henkilöstöstä ja että näytti siltä, että alihankintaa olisi merkittävästi lisättävä. |
| --- | --- |

(38)

Lisäksi komissio epäili, että laivanrakennusasetuksen 5 artiklassa vaadittua kapasiteetin vähennystä ei olisi tapahtunut. Se huomautti, että Ranska ei ollut toimittanut tarkempia tietoja CMR:n palvelukseen tosiasiassa siirtyneestä henkilöstöstä ja että näytti siltä, että alihankintaa olisi merkittävästi lisättävä.

| (39) | Komissio epäili myös, oliko tuki oikeassa suhteessa kustannuksiin ja rakenneuudistuksesta saatavaan hyötyyn. Komission huomautus perustui tietoon, jonka mukaan rakenneuudistuskulut olivat 3 649 494 euroa ja julkinen ja yksityinen tuki yhteensä 5 930 000 euroa. Rahoitus siis ylittää määrän, jota annettujen tietojen mukaan tarvitaan rakenneuudistukseen. |
| --- | --- |

(39)

Komissio epäili myös, oliko tuki oikeassa suhteessa kustannuksiin ja rakenneuudistuksesta saatavaan hyötyyn. Komission huomautus perustui tietoon, jonka mukaan rakenneuudistuskulut olivat 3 649 494 euroa ja julkinen ja yksityinen tuki yhteensä 5 930 000 euroa. Rahoitus siis ylittää määrän, jota annettujen tietojen mukaan tarvitaan rakenneuudistukseen.

| (40) | Tuen suhteellisuuden osalta menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä otettiin esiin valtion CMR:lle myöntämän lainan nettoavustusekvivalentin määrittämiseen liittyvä ongelma. Siinä mainittiin, että komission tiedonannossa viite- ja diskonttokorkojen vahvistamismenetelmästä (9) todetaan, että viitekorkoa voidaan korottaa tilanteissa, joissa on erityinen riski, ja että tällaisissa tapauksissa preemio voi olla 400 pistettä tai enemmän. Tämän vuoksi komissio epäili, voidaanko koko lainamäärä katsoa tueksi. |
| --- | --- |

(40)

Tuen suhteellisuuden osalta menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä otettiin esiin valtion CMR:lle myöntämän lainan nettoavustusekvivalentin määrittämiseen liittyvä ongelma. Siinä mainittiin, että komission tiedonannossa viite- ja diskonttokorkojen vahvistamismenetelmästä (9) todetaan, että viitekorkoa voidaan korottaa tilanteissa, joissa on erityinen riski, ja että tällaisissa tapauksissa preemio voi olla 400 pistettä tai enemmän. Tämän vuoksi komissio epäili, voidaanko koko lainamäärä katsoa tueksi.

| (41) | Tarkastellessaan edelleen tuen suhteellisuutta komissio epäili, voidaanko kaikki kustannukset laskea rakenneuudistuksesta aiheutuneiksi. Komissio mainitsee erityisesti CMR:n alihankkijoiden työntekijöiden koulutukseen liittyvät kustannukset. |
| --- | --- |

(41)

Tarkastellessaan edelleen tuen suhteellisuutta komissio epäili, voidaanko kaikki kustannukset laskea rakenneuudistuksesta aiheutuneiksi. Komissio mainitsee erityisesti CMR:n alihankkijoiden työntekijöiden koulutukseen liittyvät kustannukset.

III   RANSKAN HUOMAUTUKSET

| (42) | Ranska on esittänyt seuraavat lisähuomautukset ja -tiedot menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen antamassaan vastauksessa ja sen jälkeen toimittamissaan lisätiedoissa. |
| --- | --- |

(42)

Ranska on esittänyt seuraavat lisähuomautukset ja -tiedot menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen antamassaan vastauksessa ja sen jälkeen toimittamissaan lisätiedoissa.

| (43) | Epäilyistä, jotka koskevat CMR:n mahdollisuutta saada rakenneuudistustukea, Ranska toteaa, että vaikka CMR onkin uusi yritys, se on ollut koko ajan vaikeuksissa. Ranska toteaa, että henkilöresurssien ja omaisuuden siirtymisestä voi olla etua uudelle yritykselle mutta huomauttaa samalla, että kyseisistä resursseista aiheutuu myös huomattavia kuluja. Se vahvistaa myös alkuperäisen kantansa, jonka mukaan CMR muistuttaa vaikeuksissa olevaa yritystä, vaikka onkin uusi yritys. |
| --- | --- |

(43)

Epäilyistä, jotka koskevat CMR:n mahdollisuutta saada rakenneuudistustukea, Ranska toteaa, että vaikka CMR onkin uusi yritys, se on ollut koko ajan vaikeuksissa. Ranska toteaa, että henkilöresurssien ja omaisuuden siirtymisestä voi olla etua uudelle yritykselle mutta huomauttaa samalla, että kyseisistä resursseista aiheutuu myös huomattavia kuluja. Se vahvistaa myös alkuperäisen kantansa, jonka mukaan CMR muistuttaa vaikeuksissa olevaa yritystä, vaikka onkin uusi yritys.

| (44) | Ranska vahvistaa, että CMR aloitti toimintansa velatta. Yritysten akordimenettelyä koskevan Ranskan lainsäädännön mukaan vaikeuksissa oleva yritys voi yrittää vakauttaa taloudellisen asemansa tekemällä akordisopimuksen velkojiensa kanssa kauppatuomioistuimen nimeämän konkurssipesänhoitajan avustuksella, ennen kuin se hakee konkurssiin asettamista. CMdR oli vaatinut konkurssipesänhoitajan nimeämistä. Hänen valvonnassaan kesken olevat työt saatettiin loppuun ja velkojille maksettiin. Pyrkimykset CMdR:n tilanteen vakiinnuttamiseksi eivät kuitenkaan onnistuneet omaisuuden vähenemisen ja tilausten puutteen vuoksi, ja yritys haki konkurssiin asettamista 31 päivänä heinäkuuta 2001. Näin ollen CMdR:llä ei omaisuuden luovutuksen aikaan ollut enää velkoja. |
| --- | --- |

(44)

Ranska vahvistaa, että CMR aloitti toimintansa velatta. Yritysten akordimenettelyä koskevan Ranskan lainsäädännön mukaan vaikeuksissa oleva yritys voi yrittää vakauttaa taloudellisen asemansa tekemällä akordisopimuksen velkojiensa kanssa kauppatuomioistuimen nimeämän konkurssipesänhoitajan avustuksella, ennen kuin se hakee konkurssiin asettamista. CMdR oli vaatinut konkurssipesänhoitajan nimeämistä. Hänen valvonnassaan kesken olevat työt saatettiin loppuun ja velkojille maksettiin. Pyrkimykset CMdR:n tilanteen vakiinnuttamiseksi eivät kuitenkaan onnistuneet omaisuuden vähenemisen ja tilausten puutteen vuoksi, ja yritys haki konkurssiin asettamista 31 päivänä heinäkuuta 2001. Näin ollen CMdR:llä ei omaisuuden luovutuksen aikaan ollut enää velkoja.

| (45) | Toisin kuin alkuperäisissä huomautuksissa Ranska toteaa lisäksi, että CMdR oli saattanut keskeneräiset työt päätökseen ennen konkurssihakemusta ja että yksi syy hakemuksen jättämiseen oli nimenomaan se, että sillä ei ollut tilauksia (katso johdanto-osan 44 kappale). |
| --- | --- |

(45)

Toisin kuin alkuperäisissä huomautuksissa Ranska toteaa lisäksi, että CMdR oli saattanut keskeneräiset työt päätökseen ennen konkurssihakemusta ja että yksi syy hakemuksen jättämiseen oli nimenomaan se, että sillä ei ollut tilauksia (katso johdanto-osan 44 kappale).

| (46) | Epäilyihin CMR:n rakenneuudistussuunnitelman toteuttamiskelpoisuudesta Ranska vastaa esittämällä tarkennuksia useisiin suunnitelman kohtiin. CMR aloittaa uudelleen laivankorjaustoiminnan, jonka CMdR oli lopettanut siirtyessään laivakonversiotoimintaan. Se aikoo täyttää osan asbestin vuoksi eläkkeelle siirtyneiden työntekijöiden työpaikoista ammattitaitoisemmilla nuorilla ja pyrkii panostamaan entistä enemmän työntekijöidensä koulutukseen. Se aikoo myös ottaa käyttöön vuotuisen työajan viikoittaisen työajan 35 tuntiin rajaavan lainsäädännön puitteissa sekä yhdenmukaistaa henkilöstösäännöt. Lisäksi se modernisoi laitteistoaan ja työmenetelmiään, parantaa työoloja ja -turvallisuutta ja laatii ISO 9001 -standardin mukaisen laadunhallintasuunnitelman. Aiemmin ilmoitettujen toimenpiteiden lisäksi näillä toimenpiteillä taataan Ranskan mukaan CMR:n elinkelpoisuus riittävän ajan kuluessa. |
| --- | --- |

(46)

Epäilyihin CMR:n rakenneuudistussuunnitelman toteuttamiskelpoisuudesta Ranska vastaa esittämällä tarkennuksia useisiin suunnitelman kohtiin. CMR aloittaa uudelleen laivankorjaustoiminnan, jonka CMdR oli lopettanut siirtyessään laivakonversiotoimintaan. Se aikoo täyttää osan asbestin vuoksi eläkkeelle siirtyneiden työntekijöiden työpaikoista ammattitaitoisemmilla nuorilla ja pyrkii panostamaan entistä enemmän työntekijöidensä koulutukseen. Se aikoo myös ottaa käyttöön vuotuisen työajan viikoittaisen työajan 35 tuntiin rajaavan lainsäädännön puitteissa sekä yhdenmukaistaa henkilöstösäännöt. Lisäksi se modernisoi laitteistoaan ja työmenetelmiään, parantaa työoloja ja -turvallisuutta ja laatii ISO 9001 -standardin mukaisen laadunhallintasuunnitelman. Aiemmin ilmoitettujen toimenpiteiden lisäksi näillä toimenpiteillä taataan Ranskan mukaan CMR:n elinkelpoisuus riittävän ajan kuluessa.

| (47) | Ranska vakuuttaa myös, että liiketoimintaa koskevien realististen oletusten perusteella suunnitelma on toteuttamiskelpoinen. Oletukset perustuvat Marseillessa toimivien laivankorjausyritysten todelliseen toimintaan, ennen kuin ne siirtyivät Cammell Lairdin haltuun. Lisäksi Ranska huomauttaa, että CMR on tehnyt työntekijöidensä kanssa sopimuksen, joka takaa työrauhan työmaalla. Lopuksi se huomauttaa, että CMR:n liiketoiminnan tulos vuonna 2002 ja vuoden 2003 ensimmäisellä puoliskolla osoittaa, että yritys on todennäköisesti elinkelpoinen vuodesta 2003, kuten rakenneuudistussuunnitelmassa oletettiin. |
| --- | --- |

(47)

Ranska vakuuttaa myös, että liiketoimintaa koskevien realististen oletusten perusteella suunnitelma on toteuttamiskelpoinen. Oletukset perustuvat Marseillessa toimivien laivankorjausyritysten todelliseen toimintaan, ennen kuin ne siirtyivät Cammell Lairdin haltuun. Lisäksi Ranska huomauttaa, että CMR on tehnyt työntekijöidensä kanssa sopimuksen, joka takaa työrauhan työmaalla. Lopuksi se huomauttaa, että CMR:n liiketoiminnan tulos vuonna 2002 ja vuoden 2003 ensimmäisellä puoliskolla osoittaa, että yritys on todennäköisesti elinkelpoinen vuodesta 2003, kuten rakenneuudistussuunnitelmassa oletettiin.

| (48) | Ranska toteaa, että kaikenlaisen kilpailun vääristymisen estämiseksi laivankorjauskapasiteettia vähennetään sulkemalla kaksi muuta laivankorjaustelakkaa Marseillessa (Marine Technologie ja Travofer). |
| --- | --- |

(48)

Ranska toteaa, että kaikenlaisen kilpailun vääristymisen estämiseksi laivankorjauskapasiteettia vähennetään sulkemalla kaksi muuta laivankorjaustelakkaa Marseillessa (Marine Technologie ja Travofer).

| (49) | Lisäksi Ranska vakuuttaa, että Välimeren pohjoisosassa sijaitsevat laivankorjaustelakat lähinnä täydentävät CMR:n toimintaa eivätkä ole sen varsinaisia kilpailijoita. |
| --- | --- |

(49)

Lisäksi Ranska vakuuttaa, että Välimeren pohjoisosassa sijaitsevat laivankorjaustelakat lähinnä täydentävät CMR:n toimintaa eivätkä ole sen varsinaisia kilpailijoita.

| (50) | Ranska toteaa myös, että CMR on 12 päivänä tammikuuta 2001 annetun komission asetuksen (EY) N:o 70/2001 (10) 2 artiklan b kohdan mukainen pk-yritys. Asetus koskee perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamista pienille ja keskisuurille yrityksille myönnettyyn valtiontukeen. |
| --- | --- |

(50)

Ranska toteaa myös, että CMR on 12 päivänä tammikuuta 2001 annetun komission asetuksen (EY) N:o 70/2001 (10) 2 artiklan b kohdan mukainen pk-yritys. Asetus koskee perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamista pienille ja keskisuurille yrityksille myönnettyyn valtiontukeen.

| (51) | Ranska toteaa lopuksi, että 132 CMdR:n työntekijää on siirtynyt CMR:n palvelukseen ja että 58 työntekijää siirtyy pois yrityksen palveluksesta vuosien 2002–2004 aikana asbestille altistumisen vuoksi. |
| --- | --- |

(51)

Ranska toteaa lopuksi, että 132 CMdR:n työntekijää on siirtynyt CMR:n palvelukseen ja että 58 työntekijää siirtyy pois yrityksen palveluksesta vuosien 2002–2004 aikana asbestille altistumisen vuoksi.

| (52) | Kyseessä olevien toimenpiteiden oikeasuhteisuudesta Ranska toteaa, että 5 930 000 euron julkinen ja yksityinen tuki kattaa sekä rakenneuudistuskulut (3 649 494 euroa) että osan yrityksen muuhun kuin rakenneuudistukseen liittyvän toiminnan kustannuksista. |
| --- | --- |

(52)

Kyseessä olevien toimenpiteiden oikeasuhteisuudesta Ranska toteaa, että 5 930 000 euron julkinen ja yksityinen tuki kattaa sekä rakenneuudistuskulut (3 649 494 euroa) että osan yrityksen muuhun kuin rakenneuudistukseen liittyvän toiminnan kustannuksista.

| (53) | Ranska toteaa, että se katsoo alihankkijoiden koulutuskustannukset osaksi rakenneuudistuskustannuksia. Ranska huomauttaa, että ulkopuoliset erikoistuneet yritykset huolehtivat monista CMR:n toiminnalle välttämättömistä tehtävistä. Kyseiset yritykset joutuvat alihankkijoina kärsimään Marseillen laivankorjausalan ongelmista eivätkä pysty rahoittamaan työntekijöidensä koulutusta. Tämän vuoksi CMR ottaa rahoituksen vastattavakseen toimeksiantajan ominaisuudessa, sillä se on suoraan vastuussa alusten omistajille. |
| --- | --- |

(53)

Ranska toteaa, että se katsoo alihankkijoiden koulutuskustannukset osaksi rakenneuudistuskustannuksia. Ranska huomauttaa, että ulkopuoliset erikoistuneet yritykset huolehtivat monista CMR:n toiminnalle välttämättömistä tehtävistä. Kyseiset yritykset joutuvat alihankkijoina kärsimään Marseillen laivankorjausalan ongelmista eivätkä pysty rahoittamaan työntekijöidensä koulutusta. Tämän vuoksi CMR ottaa rahoituksen vastattavakseen toimeksiantajan ominaisuudessa, sillä se on suoraan vastuussa alusten omistajille.

| (54) | Kuten rakenneuudistustukea koskevassa pyynnössäänkin, Ranska pyytää komissiota tarkastelemaan kyseisten rahoitustoimenpiteiden soveltuvuutta yhteismarkkinoille suoraan perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan perusteella siinä tapauksessa, että tukea ei rakenneuudistussuuntaviivojen perusteella katsottaisi yhteismarkkinoille soveltuvaksi. Ranska huomauttaa, että laivanrakennustoiminta on erittäin tärkeää Marseillen sataman toiminnan kannalta. Sitä tarvitaan alusten vastaanottamisen, sataman toiminnalle välttämättömän alusten huoltotoiminnan sekä meriturvallisuuteen ja matkailuun liittyvien palvelujen (huvialusten korjaus) varmistamiseksi. Ranska toteaa myös, että laivankorjaustoiminnan säilyttäminen Marseillessa on yhteisön etujen mukaista, sillä meriliikenteen edistäminen on yksi yhteisen liikennepolitiikan tavoitteista. Lopuksi Ranska korostaa, että laivankorjaustoiminnan säilyttämiseen Marseillen satamassa on historialliset ja strategiset perusteet. |
| --- | --- |

(54)

Kuten rakenneuudistustukea koskevassa pyynnössäänkin, Ranska pyytää komissiota tarkastelemaan kyseisten rahoitustoimenpiteiden soveltuvuutta yhteismarkkinoille suoraan perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan perusteella siinä tapauksessa, että tukea ei rakenneuudistussuuntaviivojen perusteella katsottaisi yhteismarkkinoille soveltuvaksi. Ranska huomauttaa, että laivanrakennustoiminta on erittäin tärkeää Marseillen sataman toiminnan kannalta. Sitä tarvitaan alusten vastaanottamisen, sataman toiminnalle välttämättömän alusten huoltotoiminnan sekä meriturvallisuuteen ja matkailuun liittyvien palvelujen (huvialusten korjaus) varmistamiseksi. Ranska toteaa myös, että laivankorjaustoiminnan säilyttäminen Marseillessa on yhteisön etujen mukaista, sillä meriliikenteen edistäminen on yksi yhteisen liikennepolitiikan tavoitteista. Lopuksi Ranska korostaa, että laivankorjaustoiminnan säilyttämiseen Marseillen satamassa on historialliset ja strategiset perusteet.

IV   TUEN ARVIOINTI

A.   Valtiontuki

| (55) | Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan mukaan ”jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu yhteismarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan”. |
| --- | --- |

(55)

Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan mukaan ”jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu yhteismarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan”.

| (56) | Ensinnäkin Ranskan valtion CMR:lle myöntämä 1 600 000 euron tuki on valtion varoista myönnetty taloudellinen etu. Lisäksi valtion varoihin liittyvää perustetta voidaan soveltaa myös jäsenvaltioiden alueellisten tai paikallisten hallintoyksikköjen myöntämiin taloudellisiin etuisuuksiin. Näin ollen ensimmäinen perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan soveltamisperuste täyttyy myös Provence-Alpes Côte d'Azurin alueen, Bouches-du-Rhônen departementin ja Marseillen kaupungin CMR:lle myöntämien avustusten osalta (630 000 euroa/avustus). |
| --- | --- |

(56)

Ensinnäkin Ranskan valtion CMR:lle myöntämä 1 600 000 euron tuki on valtion varoista myönnetty taloudellinen etu. Lisäksi valtion varoihin liittyvää perustetta voidaan soveltaa myös jäsenvaltioiden alueellisten tai paikallisten hallintoyksikköjen myöntämiin taloudellisiin etuisuuksiin. Näin ollen ensimmäinen perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan soveltamisperuste täyttyy myös Provence-Alpes Côte d'Azurin alueen, Bouches-du-Rhônen departementin ja Marseillen kaupungin CMR:lle myöntämien avustusten osalta (630 000 euroa/avustus).

| (57) | Toiseksi, koska kyseiset avustukset oli myönnetty vain yhdelle yritykselle, CMR:lle, täyttyy perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan soveltuvuutta säätelevä valintaperuste. |
| --- | --- |

(57)

Toiseksi, koska kyseiset avustukset oli myönnetty vain yhdelle yritykselle, CMR:lle, täyttyy perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan soveltuvuutta säätelevä valintaperuste.

| (58) | Kolmanneksi, alueellisten ja paikallisten hallintoyksikköjen myöntämien kolmen tuen sekä Ranskan hallituksen myöntämän korottoman lainan ansiosta CMR saa taloudellista etua, jota se ei olisi saanut yksityissektorilta. Näin ollen kyseiset toimenpiteet ovat luonteeltaan sellaisia, että ne voivat vääristää kilpailua. |
| --- | --- |

(58)

Kolmanneksi, alueellisten ja paikallisten hallintoyksikköjen myöntämien kolmen tuen sekä Ranskan hallituksen myöntämän korottoman lainan ansiosta CMR saa taloudellista etua, jota se ei olisi saanut yksityissektorilta. Näin ollen kyseiset toimenpiteet ovat luonteeltaan sellaisia, että ne voivat vääristää kilpailua.

| (59) | Neljänneksi peruste, jonka mukaan toimenpide vaikuttaa kaupankäyntiin, täyttyy, koska tuensaaja harjoittaa taloudellista toimintaa, johon liittyy jäsenvaltioiden välistä kaupankäyntiä. CMR:n harjoittama laivankorjaustoiminta on nimenomaan tällaista toimintaa. Herkkiin aloihin kuuluvalla laivankorjausalalla tuen voidaan ennakoida vaikuttavan kauppaan. Tämä olettamus muodostaa valtiontukiin laivanrakennusalalla sovellettavia erityissääntöjä koskevan kestävän politiikan perustan. Mainittuja sääntöjä sovelletaan laivankorjausalaan, johon pätevät samat periaatteet kuin laivanrakennusalaan. Lisäksi CMR kilpailee maantieteellisen sijaintinsa vuoksi ainakin periaatteessa Italian ja Espanjan laivankorjaustelakoiden kanssa. |
| --- | --- |

(59)

Neljänneksi peruste, jonka mukaan toimenpide vaikuttaa kaupankäyntiin, täyttyy, koska tuensaaja harjoittaa taloudellista toimintaa, johon liittyy jäsenvaltioiden välistä kaupankäyntiä. CMR:n harjoittama laivankorjaustoiminta on nimenomaan tällaista toimintaa. Herkkiin aloihin kuuluvalla laivankorjausalalla tuen voidaan ennakoida vaikuttavan kauppaan. Tämä olettamus muodostaa valtiontukiin laivanrakennusalalla sovellettavia erityissääntöjä koskevan kestävän politiikan perustan. Mainittuja sääntöjä sovelletaan laivankorjausalaan, johon pätevät samat periaatteet kuin laivanrakennusalaan. Lisäksi CMR kilpailee maantieteellisen sijaintinsa vuoksi ainakin periaatteessa Italian ja Espanjan laivankorjaustelakoiden kanssa.

| (60) | Komissio päättelee, että CMR:lle myönnetty julkinen tuki, jota kuvaillaan taulukon 3 ensimmäisessä osassa, on kokonaisuudessaan perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. |
| --- | --- |

(60)

Komissio päättelee, että CMR:lle myönnetty julkinen tuki, jota kuvaillaan taulukon 3 ensimmäisessä osassa, on kokonaisuudessaan perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

| (61) | Komissio huomauttaa myös, että Ranska ei ole noudattanut sille perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaan kuuluvaa velvoitetta siitä, että se ei toteuta ehdotettuja toimenpiteitä, ennen kuin menettelyssä on annettu lopullinen päätös (lykkäysehto). Näin ollen tuki katsotaan sääntöjenvastaiseksi. |
| --- | --- |

(61)

Komissio huomauttaa myös, että Ranska ei ole noudattanut sille perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaan kuuluvaa velvoitetta siitä, että se ei toteuta ehdotettuja toimenpiteitä, ennen kuin menettelyssä on annettu lopullinen päätös (lykkäysehto). Näin ollen tuki katsotaan sääntöjenvastaiseksi.

B.   Perustamissopimuksen 87 artiklan mukainen poikkeus

| (62) | CMR toimii laivankorjausalalla, ja sille sen toiminnan tukemiseksi myönnetyt tuet kuuluvat laivanrakennusteollisuuden valtiontukea koskevien erityissääntöjen soveltamisalaan. Kyseiset säännöt sisältyvät tammikuun 1 päivästä 2004 laivanrakennusteollisuuden valtiontukea koskeviin puitteisiin (11), jotka korvaavat laivanrakennusasetuksen. Valtiontuen sääntöjenvastaisuuden arvioinnissa sovellettavien sääntöjen määräytymisestä annetun komission ilmoituksen (12) mukaan sääntöjenvastaiset tuet, toisin sanoen perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan vastaisesti toteutetut tukitoimet, arvioidaan kuitenkin tuen myöntämisajankohtana voimassa olevien sääntöjen perusteella. Tämän vuoksi käsiteltävään asiaan sovelletaan laivanrakennusasetusta. Soveltaapa komissio sitten laivanrakennusasetusta tai laivanrakennusteollisuuden valtiontukea koskevia puitteita (13), jotka korvaavat kyseisen asetuksen, on syytä täsmentää, että sillä ei ole vaikutusta tuen soveltuvuuden arviointiin liittyviin päätelmiin, sillä pelastamis- ja rakenneuudistustuen sekä alueellisen ja koulutustuen sisällölliset arviointiperusteet ovat samat (14). |
| --- | --- |

(62)

CMR toimii laivankorjausalalla, ja sille sen toiminnan tukemiseksi myönnetyt tuet kuuluvat laivanrakennusteollisuuden valtiontukea koskevien erityissääntöjen soveltamisalaan. Kyseiset säännöt sisältyvät tammikuun 1 päivästä 2004 laivanrakennusteollisuuden valtiontukea koskeviin puitteisiin (11), jotka korvaavat laivanrakennusasetuksen. Valtiontuen sääntöjenvastaisuuden arvioinnissa sovellettavien sääntöjen määräytymisestä annetun komission ilmoituksen (12) mukaan sääntöjenvastaiset tuet, toisin sanoen perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan vastaisesti toteutetut tukitoimet, arvioidaan kuitenkin tuen myöntämisajankohtana voimassa olevien sääntöjen perusteella. Tämän vuoksi käsiteltävään asiaan sovelletaan laivanrakennusasetusta. Soveltaapa komissio sitten laivanrakennusasetusta tai laivanrakennusteollisuuden valtiontukea koskevia puitteita (13), jotka korvaavat kyseisen asetuksen, on syytä täsmentää, että sillä ei ole vaikutusta tuen soveltuvuuden arviointiin liittyviin päätelmiin, sillä pelastamis- ja rakenneuudistustuen sekä alueellisen ja koulutustuen sisällölliset arviointiperusteet ovat samat (14).

| (63) | Ranska on pyytänyt komissiota tarkastelemaan kyseessä olevien rahoitustoimien soveltuvuutta yhteismarkkinoille suoraan perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla ja todennut, että laivankorjaustoiminta on välttämätön Marseillen sataman kokoisen sataman toiminnan turvaamiseksi. |
| --- | --- |

(63)

Ranska on pyytänyt komissiota tarkastelemaan kyseessä olevien rahoitustoimien soveltuvuutta yhteismarkkinoille suoraan perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla ja todennut, että laivankorjaustoiminta on välttämätön Marseillen sataman kokoisen sataman toiminnan turvaamiseksi.

| (64) | Komissio huomauttaa ensinnäkin, että jos CMR:n tarjoamat korjauspalvelut olisivat todellakin välttämättömiä sataman toiminnan kannalta, niiden saatavuus olisi periaatteessa varmistettava sataman omin resurssein eikä valtiontuen avulla. Lisäksi komissio hyväksyy osan tuesta alueellisena investointitukena ja ottaa siten huomioon alueelliset ongelmat. |
| --- | --- |

(64)

Komissio huomauttaa ensinnäkin, että jos CMR:n tarjoamat korjauspalvelut olisivat todellakin välttämättömiä sataman toiminnan kannalta, niiden saatavuus olisi periaatteessa varmistettava sataman omin resurssein eikä valtiontuen avulla. Lisäksi komissio hyväksyy osan tuesta alueellisena investointitukena ja ottaa siten huomioon alueelliset ongelmat.

| (65) | Laivanrakennusasetus koostuu kattavasta joukosta erityissääntöjä, joita sovelletaan kyseessä olevaan alaan, tässä tapauksessa laivankorjausalaan, jolla on lex specialis -asema suhteessa perustamissopimukseen. Tuen hyväksyminen suoraan perustamissopimuksen nojalla olisi niiden tavoitteiden vastaista, joihin pyrittiin laatimalla kyseiseen alaan sovellettavat erityiset ja rajoittavat säännöt. |
| --- | --- |

(65)

Laivanrakennusasetus koostuu kattavasta joukosta erityissääntöjä, joita sovelletaan kyseessä olevaan alaan, tässä tapauksessa laivankorjausalaan, jolla on lex specialis -asema suhteessa perustamissopimukseen. Tuen hyväksyminen suoraan perustamissopimuksen nojalla olisi niiden tavoitteiden vastaista, joihin pyrittiin laatimalla kyseiseen alaan sovellettavat erityiset ja rajoittavat säännöt.

| (66) | Komissio ei sen vuoksi voi arvioida kyseistä tukea suoraan perustamissopimuksen nojalla. |
| --- | --- |

(66)

Komissio ei sen vuoksi voi arvioida kyseistä tukea suoraan perustamissopimuksen nojalla.

| (67) | Laivanrakennusasetuksen 2 artiklassa säädetään, että laivankorjausalalle myönnettyä tukea voidaan pitää yhteismarkkinoille soveltuvana vain, jos se on asianomaisen asetuksen mukaista. |
| --- | --- |

(67)

Laivanrakennusasetuksen 2 artiklassa säädetään, että laivankorjausalalle myönnettyä tukea voidaan pitää yhteismarkkinoille soveltuvana vain, jos se on asianomaisen asetuksen mukaista.

1.   Rakenneuudistustuki

| (68) | Ranskan mukaan kyseisen tuen tarkoituksena on CMR:n toiminnan uudelleenjärjestely. Laivankorjausalalla toimiville yrityksille myönnetyn pelastamis- ja rakenneuudistustuen voidaan laivanrakennusasetuksen 5 artiklan perusteella poikkeuksellisesti katsoa soveltuvan yhteismarkkinoille sillä edellytyksellä, että tuki on rakenneuudistussuuntaviivojen sekä laivanrakennusasetuksen 5 artiklassa säädettyjen erityisedellytysten mukaista. |
| --- | --- |

(68)

Ranskan mukaan kyseisen tuen tarkoituksena on CMR:n toiminnan uudelleenjärjestely. Laivankorjausalalla toimiville yrityksille myönnetyn pelastamis- ja rakenneuudistustuen voidaan laivanrakennusasetuksen 5 artiklan perusteella poikkeuksellisesti katsoa soveltuvan yhteismarkkinoille sillä edellytyksellä, että tuki on rakenneuudistussuuntaviivojen sekä laivanrakennusasetuksen 5 artiklassa säädettyjen erityisedellytysten mukaista.

| (69) | Komissio onkin tutkinut, ovatko rakenneuudistussuuntaviivojen mukaiset perusteet täyttyneet. |
| --- | --- |

(69)

Komissio onkin tutkinut, ovatko rakenneuudistussuuntaviivojen mukaiset perusteet täyttyneet.

1.1   Yrityksen tukikelpoisuus

| (70) | Rakenneuudistussuuntaviivojen mukaan rakenneuudistustuen myöntämisen edellytyksenä on se, että kyseisen yrityksen katsotaan olevan suuntaviivoissa tarkoitetuissa vaikeuksissa. Vaikka yhteisön määritelmää vaikeuksissa olevasta yrityksestä ei ole, komissio katsoo, että kysymys on tällaisesta yrityksestä, jos yritys ei pysty omilla taikka omistajilta/osakkailta tai luotonantajilta saaduilla varoilla pysäyttämään tappiollista kehitystä, joka johtaa lähes varmasti yrityksen toiminnan loppumiseen lyhyellä tai keskipitkällä aikavälillä, jos viranomaiset eivät puutu tilanteeseen (rakenneuudistussuuntaviivojen 4 kohta). Yritysten vaikeudet ilmenevät esimerkiksi tappioiden kasvuna, liikevaihdon supistumisena, varastojen kasvuna, ylikapasiteettina, tulorahoituksen pienentymisenä, lisääntyvänä velkaantumisena, rahoituskulujen kasvuna ja nettovarallisuuden heikentymisenä tai sen menettämisenä. |
| --- | --- |

(70)

Rakenneuudistussuuntaviivojen mukaan rakenneuudistustuen myöntämisen edellytyksenä on se, että kyseisen yrityksen katsotaan olevan suuntaviivoissa tarkoitetuissa vaikeuksissa. Vaikka yhteisön määritelmää vaikeuksissa olevasta yrityksestä ei ole, komissio katsoo, että kysymys on tällaisesta yrityksestä, jos yritys ei pysty omilla taikka omistajilta/osakkailta tai luotonantajilta saaduilla varoilla pysäyttämään tappiollista kehitystä, joka johtaa lähes varmasti yrityksen toiminnan loppumiseen lyhyellä tai keskipitkällä aikavälillä, jos viranomaiset eivät puutu tilanteeseen (rakenneuudistussuuntaviivojen 4 kohta). Yritysten vaikeudet ilmenevät esimerkiksi tappioiden kasvuna, liikevaihdon supistumisena, varastojen kasvuna, ylikapasiteettina, tulorahoituksen pienentymisenä, lisääntyvänä velkaantumisena, rahoituskulujen kasvuna ja nettovarallisuuden heikentymisenä tai sen menettämisenä.

| (71) | Rakenneuudistussuuntaviivojen 7 kohdan mukaan vastaperustettu yritys ei ole oikeutettu rakenneuudistustukeen, vaikka sen rahoitustilanne olisi aluksi epävarma. Tämä koskee etenkin tapauksia, joissa yritys perustetaan aikaisemmin toimineen yrityksen selvitystilan jälkeen tai ostamalla yrityksen kaikki omaisuuserät. |
| --- | --- |

(71)

Rakenneuudistussuuntaviivojen 7 kohdan mukaan vastaperustettu yritys ei ole oikeutettu rakenneuudistustukeen, vaikka sen rahoitustilanne olisi aluksi epävarma. Tämä koskee etenkin tapauksia, joissa yritys perustetaan aikaisemmin toimineen yrityksen selvitystilan jälkeen tai ostamalla yrityksen kaikki omaisuuserät.

| (72) | Vastaperustettujen yritysten jättämistä rakenneuudistustuen ulkopuolelle perustellaan periaatteella, jonka mukaan yritys on perustettava markkinatilanteen synnyttämän päätöksen pohjalta. Yritystä ei siis pidä perustaa, jos sillä ei ole mahdollisuuksia harjoittaa toimintaansa kyseisillä markkinoilla. Toisin sanoen sillä tulee olla riittävästi pääomaa ja sen tulee olla elinkelpoinen alusta lähtien. |
| --- | --- |

(72)

Vastaperustettujen yritysten jättämistä rakenneuudistustuen ulkopuolelle perustellaan periaatteella, jonka mukaan yritys on perustettava markkinatilanteen synnyttämän päätöksen pohjalta. Yritystä ei siis pidä perustaa, jos sillä ei ole mahdollisuuksia harjoittaa toimintaansa kyseisillä markkinoilla. Toisin sanoen sillä tulee olla riittävästi pääomaa ja sen tulee olla elinkelpoinen alusta lähtien.

| (73) | Uusi yritys ei voi saada rakenneuudistustukea, sillä vaikka sillä voikin hyvin todennäköisesti olla käynnistysvaikeuksia, se ei kuitenkaan voi joutua rakenneuudistussuuntaviivoissa tarkoitettuihin vaikeuksiin. Nämä johdanto-osan 70 kappaleessa kuvatut vaikeudet liittyvät yrityksen historiaan, sillä ne juontavat juurensa yrityksen toiminnasta. Uusi yritys ei luonteensa vuoksi voi joutua tämän tyyppisiin vaikeuksiin. |
| --- | --- |

(73)

Uusi yritys ei voi saada rakenneuudistustukea, sillä vaikka sillä voikin hyvin todennäköisesti olla käynnistysvaikeuksia, se ei kuitenkaan voi joutua rakenneuudistussuuntaviivoissa tarkoitettuihin vaikeuksiin. Nämä johdanto-osan 70 kappaleessa kuvatut vaikeudet liittyvät yrityksen historiaan, sillä ne juontavat juurensa yrityksen toiminnasta. Uusi yritys ei luonteensa vuoksi voi joutua tämän tyyppisiin vaikeuksiin.

| (74) | Uusi yritys voi sen sijaan tuottaa tappiota alkuvaiheessa, sillä se joutuu rahoittamaan investointeja ja toimintakustannuksia, joita ei aluksi voida kattaa toiminnasta saatavilla tuloilla. Kustannukset liittyvät kuitenkin yrityksen toiminnan käynnistämiseen eivätkä sen uudelleenjärjestelyyn. Niitä ei sen vuoksi voida rahoittaa rakenneuudistustuella ilman, että puututtaisiin sen erityistavoitteisiin ja rajattuun soveltamisalaan. |
| --- | --- |

(74)

Uusi yritys voi sen sijaan tuottaa tappiota alkuvaiheessa, sillä se joutuu rahoittamaan investointeja ja toimintakustannuksia, joita ei aluksi voida kattaa toiminnasta saatavilla tuloilla. Kustannukset liittyvät kuitenkin yrityksen toiminnan käynnistämiseen eivätkä sen uudelleenjärjestelyyn. Niitä ei sen vuoksi voida rahoittaa rakenneuudistustuella ilman, että puututtaisiin sen erityistavoitteisiin ja rajattuun soveltamisalaan.

| (75) | Rakenneuudistussuuntaviivojen soveltamisalan rajoittaminen koskee uusia yrityksiä, jotka on perustettu aikaisemmin toimineen yrityksen selvitystilan jälkeen tai ostamalla yrityksen kaikki omaisuuserät. Tällaisissa tapauksissa uusi yritys ei periaatteessa ota vastuulleen edeltäjiensä velkoja, jolloin se ei joudu rakenneuudistussuuntaviivoissa kuvattuihin vaikeuksiin. |
| --- | --- |

(75)

Rakenneuudistussuuntaviivojen soveltamisalan rajoittaminen koskee uusia yrityksiä, jotka on perustettu aikaisemmin toimineen yrityksen selvitystilan jälkeen tai ostamalla yrityksen kaikki omaisuuserät. Tällaisissa tapauksissa uusi yritys ei periaatteessa ota vastuulleen edeltäjiensä velkoja, jolloin se ei joudu rakenneuudistussuuntaviivoissa kuvattuihin vaikeuksiin.

| (76) | Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä komissio epäili, voidaanko CMR:lle myöntää rakenneuudistustukea, koska se vaikutti olevan uusi yritys. |
| --- | --- |

(76)

Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä komissio epäili, voidaanko CMR:lle myöntää rakenneuudistustukea, koska se vaikutti olevan uusi yritys.

| (77) | Komissio huomauttaa, ja Ranska myöntää, että CMR on uusi oikeussubjekti ja että se ja CMdR ovat erillisiä oikeushenkilöitä. |
| --- | --- |

(77)

Komissio huomauttaa, ja Ranska myöntää, että CMR on uusi oikeussubjekti ja että se ja CMdR ovat erillisiä oikeushenkilöitä.

| (78) | Lisäksi komissio katsoo, että CMR on uusi, CMdR:stä erillään oleva taloudellinen yksikkö. On totta, että CMR jatkaa samantyyppistä taloudellista toimintaa kuin CMdR (laivankorjaus). On kuitenkin mahdotonta päätellä, että CMR ja CMdR olisivat yksi ja sama taloudellinen yksikkö. Päinvastoin komissio katsoo, että toiminnan siirtyminen merkitsi katkosta vanhojen ja uusien toimintojen välillä, vaikka CMR:lle siirtyikin CMdR:n omaisuus, liikearvo ja henkilöstö sekä jotkin sosiaaliturvalainsäädäntöön liittyvät maksut ja se toimii samalla toimialalla kuin CMdR. Se että toimintojen siirtymiseen ei liittynyt vastuu aikaisempaan toimintaan liittyvistä veloista on todiste toiminnassa tapahtuneesta katkoksesta. CMR ei siis ollut samassa taloudellisessa asemassa kuin CMdR. On todettava, että tähän tilanteeseen johtaneet syyt eli joko se, että edeltäjä otti vastuulleen velat tai se, että velkaa ei ollut, eivät ole kyseisen asian käsittelyn kannalta merkittäviä. CMR:n todellista tilannetta hetkellä, jolloin se aloitti toimintansa, voidaan kutsua uudeksi aluksi. Katkoksesta toiminnan jatkuvuudessa todistaa myös se, että mitkään keskeneräiset työt eivät siirtyneet uudelle yritykselle, vaan kaikki työt saatettiin loppuun ja toimittajille maksettiin palkkiot, ennen kuin CMdR jätti konkurssihakemuksen. |
| --- | --- |

(78)

Lisäksi komissio katsoo, että CMR on uusi, CMdR:stä erillään oleva taloudellinen yksikkö. On totta, että CMR jatkaa samantyyppistä taloudellista toimintaa kuin CMdR (laivankorjaus). On kuitenkin mahdotonta päätellä, että CMR ja CMdR olisivat yksi ja sama taloudellinen yksikkö. Päinvastoin komissio katsoo, että toiminnan siirtyminen merkitsi katkosta vanhojen ja uusien toimintojen välillä, vaikka CMR:lle siirtyikin CMdR:n omaisuus, liikearvo ja henkilöstö sekä jotkin sosiaaliturvalainsäädäntöön liittyvät maksut ja se toimii samalla toimialalla kuin CMdR. Se että toimintojen siirtymiseen ei liittynyt vastuu aikaisempaan toimintaan liittyvistä veloista on todiste toiminnassa tapahtuneesta katkoksesta. CMR ei siis ollut samassa taloudellisessa asemassa kuin CMdR. On todettava, että tähän tilanteeseen johtaneet syyt eli joko se, että edeltäjä otti vastuulleen velat tai se, että velkaa ei ollut, eivät ole kyseisen asian käsittelyn kannalta merkittäviä. CMR:n todellista tilannetta hetkellä, jolloin se aloitti toimintansa, voidaan kutsua uudeksi aluksi. Katkoksesta toiminnan jatkuvuudessa todistaa myös se, että mitkään keskeneräiset työt eivät siirtyneet uudelle yritykselle, vaan kaikki työt saatettiin loppuun ja toimittajille maksettiin palkkiot, ennen kuin CMdR jätti konkurssihakemuksen.

| (79) | Tästä on siis pääteltävä, että CMR on todellakin uusi yritys. |
| --- | --- |

(79)

Tästä on siis pääteltävä, että CMR on todellakin uusi yritys.

| (80) | Ranska ei itse asiassa vastusta tätä päätelmää. Se huomauttaa kuitenkin, että vaikka CMR olikin uusi yritys, sillä oli samankaltaisia vaikeuksia kuin jo toiminnassa olevalla yrityksellä. Vaikeuksia aiheuttivat ostetut omaisuuserät ja niihin liittyvät sosiaaliturvamaksut. |
| --- | --- |

(80)

Ranska ei itse asiassa vastusta tätä päätelmää. Se huomauttaa kuitenkin, että vaikka CMR olikin uusi yritys, sillä oli samankaltaisia vaikeuksia kuin jo toiminnassa olevalla yrityksellä. Vaikeuksia aiheuttivat ostetut omaisuuserät ja niihin liittyvät sosiaaliturvamaksut.

| (81) | Komissio huomauttaa, että CMR ei täytä rakenneuudistussuuntaviivoissa tarkoitettuja vaikeuksissa olevan yrityksen tunnusmerkkejä, jotka on kuvattu johdanto-osan 70 kappaleessa. Sille on yksinkertaisesti aiheutunut tavanomaisia yrityksen perustamiseen liittyviä kustannuksia ja tappioita, jotka johtuvat siitä, että investointihanke on vasta alkuvaiheessa. |
| --- | --- |

(81)

Komissio huomauttaa, että CMR ei täytä rakenneuudistussuuntaviivoissa tarkoitettuja vaikeuksissa olevan yrityksen tunnusmerkkejä, jotka on kuvattu johdanto-osan 70 kappaleessa. Sille on yksinkertaisesti aiheutunut tavanomaisia yrityksen perustamiseen liittyviä kustannuksia ja tappioita, jotka johtuvat siitä, että investointihanke on vasta alkuvaiheessa.

| (82) | Liiketoiminnan käynnistämisestä aiheutuu väistämättä kuluja, eivätkä ne liity yrityksen historiaan. CMR:lle olisi aiheutunut samankaltaisia kustannuksia, vaikka sen osakkeenomistajat olisivat päättäneet perustaa yrityksen, jolla ei olisi ollut mitään yhteyttä aiempaan laivankorjaustoimintaan. Myös tällöin alkuvaiheessa olisi väistämättä aiheutunut kuluja erityisesti koneiden ostosta, henkilöstön palkkaamisesta ja koulutuksesta jne. |
| --- | --- |

(82)

Liiketoiminnan käynnistämisestä aiheutuu väistämättä kuluja, eivätkä ne liity yrityksen historiaan. CMR:lle olisi aiheutunut samankaltaisia kustannuksia, vaikka sen osakkeenomistajat olisivat päättäneet perustaa yrityksen, jolla ei olisi ollut mitään yhteyttä aiempaan laivankorjaustoimintaan. Myös tällöin alkuvaiheessa olisi väistämättä aiheutunut kuluja erityisesti koneiden ostosta, henkilöstön palkkaamisesta ja koulutuksesta jne.

| (83) | Komissio toteaa erityisesti, että pätevyyttä, palkkausta ja palvelusvuosia koskevien ehtojen säilyminen ja tietyt sosiaaliturvaan liittyvät velvoitteet (maksamatta olevat lomarahat, asbestille altistuneiden työntekijöiden eläkkeelle siirtyminen) henkilöstön siirtyessä johtuivat Ranskan sosiaalilainsäädännöstä (15) (verrattavissa lukuisten muiden maiden vastaavaan), jonka sijoittaja tunsi. Toisin sanoen henkilöstön siirtyminen oli edellytys sille, että omaisuuserät voitiin ostaa. Lisäksi olisi pitänyt ottaa huomioon kaikki ostohinnan määrityksen aikaan omaisuuseriin liittyneet kulut. |
| --- | --- |

(83)

Komissio toteaa erityisesti, että pätevyyttä, palkkausta ja palvelusvuosia koskevien ehtojen säilyminen ja tietyt sosiaaliturvaan liittyvät velvoitteet (maksamatta olevat lomarahat, asbestille altistuneiden työntekijöiden eläkkeelle siirtyminen) henkilöstön siirtyessä johtuivat Ranskan sosiaalilainsäädännöstä (15) (verrattavissa lukuisten muiden maiden vastaavaan), jonka sijoittaja tunsi. Toisin sanoen henkilöstön siirtyminen oli edellytys sille, että omaisuuserät voitiin ostaa. Lisäksi olisi pitänyt ottaa huomioon kaikki ostohinnan määrityksen aikaan omaisuuseriin liittyneet kulut.

| (84) | Komissio huomauttaa myös, että CMR:n palvelukseen siirtynyt henkilöstö oli osa siirrettävää omaisuutta eikä siitä muodostunut kustannuksia. Siirron pitäisi helpottaa CMR:n pääsyä markkinoille, sillä se merkitsee sitä, että uuden henkilöstön palkkaamisesta ja koulutuksesta ei aiheudu kustannuksia. |
| --- | --- |

(84)

Komissio huomauttaa myös, että CMR:n palvelukseen siirtynyt henkilöstö oli osa siirrettävää omaisuutta eikä siitä muodostunut kustannuksia. Siirron pitäisi helpottaa CMR:n pääsyä markkinoille, sillä se merkitsee sitä, että uuden henkilöstön palkkaamisesta ja koulutuksesta ei aiheudu kustannuksia.

| (85) | Ranska huomauttaa myös, että CMR on vaikeuksissa oleva yritys, koska se harjoittaa samantyyppistä toimintaa kuin CMdR ja koska se on päättänyt noudattaa Ranskan sosiaaliturvalainsäädännössä säädettyjä velvoitteita. Tämä on CMdR:ltä peritty kustannuserä. |
| --- | --- |

(85)

Ranska huomauttaa myös, että CMR on vaikeuksissa oleva yritys, koska se harjoittaa samantyyppistä toimintaa kuin CMdR ja koska se on päättänyt noudattaa Ranskan sosiaaliturvalainsäädännössä säädettyjä velvoitteita. Tämä on CMdR:ltä peritty kustannuserä.

| (86) | Lopuksi Ranska huomauttaa, että CMdR:n vaikeudet johtuivat sen harjoittaman toiminnan luonteesta. Se huomauttaa myös, että yksi laivankorjausyhtiö Marseillessa riittää täyttämään markkinoiden tarpeet. On ilmeistä, että CMR on todellakin ainoa laivankorjaustoimintaa harjoittava yhtiö Marseillessa Marine Technologien ja Travoferin toiminnan lopettamisen jälkeen. Näin ollen sen, että CMR:n harjoittaa laivankorjaustoimintaa, ei pitäisi olla syynä yrityksen taloudellisiin vaikeuksiin ja edellyttää rakenneuudistusta. |
| --- | --- |

(86)

Lopuksi Ranska huomauttaa, että CMdR:n vaikeudet johtuivat sen harjoittaman toiminnan luonteesta. Se huomauttaa myös, että yksi laivankorjausyhtiö Marseillessa riittää täyttämään markkinoiden tarpeet. On ilmeistä, että CMR on todellakin ainoa laivankorjaustoimintaa harjoittava yhtiö Marseillessa Marine Technologien ja Travoferin toiminnan lopettamisen jälkeen. Näin ollen sen, että CMR:n harjoittaa laivankorjaustoimintaa, ei pitäisi olla syynä yrityksen taloudellisiin vaikeuksiin ja edellyttää rakenneuudistusta.

| (87) | Lopuksi komissio huomauttaa, että CMdR:n velat eivät ole siirtyneet CMR:lle, mikä olisi ollut todisteena entisen laivankorjaustoiminnan jatkumisesta. CMR on vastaperustettu yritys, joka ei lisäksi ole rakenneuudistussuuntaviivojen mukaisissa vaikeuksissa. Komissio katsoo, että investointituki voisi soveltua paremmin muihin mahdollisiin taloudellisiin vaikeuksiin, joita CMR saattaa kohdata. |
| --- | --- |

(87)

Lopuksi komissio huomauttaa, että CMdR:n velat eivät ole siirtyneet CMR:lle, mikä olisi ollut todisteena entisen laivankorjaustoiminnan jatkumisesta. CMR on vastaperustettu yritys, joka ei lisäksi ole rakenneuudistussuuntaviivojen mukaisissa vaikeuksissa. Komissio katsoo, että investointituki voisi soveltua paremmin muihin mahdollisiin taloudellisiin vaikeuksiin, joita CMR saattaa kohdata.

| (88) | Rakenneuudistussuuntaviivojen tultua voimaan vuonna 1999 komissio on noudattanut sellaista menettelyä, että yrityksen katsotaan olevan ”uusi” sen perustamista seuraavan kahden vuoden ajan. Komissio huomauttaa, että CMR perustettiin 20 päivänä kesäkuuta 2002 uutena yrityksenä. Oikeudellisesti velvoittava päätös tuen myöntämisestä CMR:lle tehtiin 26 päivänä kesäkuuta 2002. Tämä tapahtui siis sen perustamista seuranneen kahden vuoden aikana. |
| --- | --- |

(88)

Rakenneuudistussuuntaviivojen tultua voimaan vuonna 1999 komissio on noudattanut sellaista menettelyä, että yrityksen katsotaan olevan ”uusi” sen perustamista seuraavan kahden vuoden ajan. Komissio huomauttaa, että CMR perustettiin 20 päivänä kesäkuuta 2002 uutena yrityksenä. Oikeudellisesti velvoittava päätös tuen myöntämisestä CMR:lle tehtiin 26 päivänä kesäkuuta 2002. Tämä tapahtui siis sen perustamista seuranneen kahden vuoden aikana.

| (89) | Sen perusteella komissio katsoo, että CMR ei ole oikeutettu rakenneuudistustukeen. Seuraavissa kappaleissa komissio tarkastelee, ovatko Ranskan toimittamat tiedot hälventäneet muita epäilyjä, joita komissio oli esittänyt menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään ja jotka koskevat tuen soveltuvuutta yhteismarkkinoille muiden rakenneuudistustuen edellytysten suhteen. Komission päätelmien mukaan kyseiset edellytykset täyttyisivät, jos CMR ei olisi uusi yritys vaan taloudellisissa vaikeuksissa oleva yritys, jolle voitaisiin näin ollen myöntää rakenneuudistustukea. |
| --- | --- |

(89)

Sen perusteella komissio katsoo, että CMR ei ole oikeutettu rakenneuudistustukeen. Seuraavissa kappaleissa komissio tarkastelee, ovatko Ranskan toimittamat tiedot hälventäneet muita epäilyjä, joita komissio oli esittänyt menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään ja jotka koskevat tuen soveltuvuutta yhteismarkkinoille muiden rakenneuudistustuen edellytysten suhteen. Komission päätelmien mukaan kyseiset edellytykset täyttyisivät, jos CMR ei olisi uusi yritys vaan taloudellisissa vaikeuksissa oleva yritys, jolle voitaisiin näin ollen myöntää rakenneuudistustukea.

| (90) | Komissio haluaa tarkentaa, että tässä käsiteltäviä toimenpiteitä ei voida pitää pelastamistukena. Sääntö, jonka perusteella tukikelpoisuus määritellään pelastamistuen osalta, on sama, jonka perusteella arvioidaan mahdollisuutta saada rakenneuudistustukea. Rakenneuudistussuuntaviivojen 7 kohdan mukaisesti uudet yritykset eivät voi saada pelastamistukea. Näin ollen CMR ei voi saada tämänkaltaista tukea, koska se on uusi yritys, joka ei ole rakenneuudistussuuntaviivoissa tarkoitetuissa vaikeuksissa. |
| --- | --- |

(90)

Komissio haluaa tarkentaa, että tässä käsiteltäviä toimenpiteitä ei voida pitää pelastamistukena. Sääntö, jonka perusteella tukikelpoisuus määritellään pelastamistuen osalta, on sama, jonka perusteella arvioidaan mahdollisuutta saada rakenneuudistustukea. Rakenneuudistussuuntaviivojen 7 kohdan mukaisesti uudet yritykset eivät voi saada pelastamistukea. Näin ollen CMR ei voi saada tämänkaltaista tukea, koska se on uusi yritys, joka ei ole rakenneuudistussuuntaviivoissa tarkoitetuissa vaikeuksissa.

1.2   Elinkelpoisuuden palauttaminen

| (91) | Rakenneuudistussuuntaviivojen mukaan tuen myöntämisen edellytyksenä on oltava rakenneuudistussuunnitelman toteuttaminen, mikä mahdollistaa yrityksen pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamisen kohtuullisessa ajassa ja auttaa yritystä toimimaan omin voimin. Suunnitelman tulee perustua realistisiin oletuksiin tulevan liiketoiminnan edellytyksistä. Tähän tavoitteeseen on pyrittävä pääasiassa yrityksen sisäisillä toimenpiteillä, kuten luopumalla toiminnoista, jotka ovat rakenteellisesti kannattamattomia vielä rakenneuudistuksen jälkeenkin. |
| --- | --- |

(91)

Rakenneuudistussuuntaviivojen mukaan tuen myöntämisen edellytyksenä on oltava rakenneuudistussuunnitelman toteuttaminen, mikä mahdollistaa yrityksen pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamisen kohtuullisessa ajassa ja auttaa yritystä toimimaan omin voimin. Suunnitelman tulee perustua realistisiin oletuksiin tulevan liiketoiminnan edellytyksistä. Tähän tavoitteeseen on pyrittävä pääasiassa yrityksen sisäisillä toimenpiteillä, kuten luopumalla toiminnoista, jotka ovat rakenteellisesti kannattamattomia vielä rakenneuudistuksen jälkeenkin.

| (92) | Komission kyseistä asiaa koskevat epäilyt johtuivat siitä, että Ranska ei ollut kuvaillut rakenteellisia ongelmia, joihin rakenneuudistuksella haettiin korjausta, vaan tyytyi ilmoittamaan, että CMR:n vaikeudet johtuivat ennen kaikkea CMdR:n konkurssista. Tämän vuoksi komissio epäili, oliko CMR:llä mainittuja ongelmia ja pystyttäisiinkö yrityksen elinkelpoisuus palauttamaan liiketoimintasuunnitelman avulla. |
| --- | --- |

(92)

Komission kyseistä asiaa koskevat epäilyt johtuivat siitä, että Ranska ei ollut kuvaillut rakenteellisia ongelmia, joihin rakenneuudistuksella haettiin korjausta, vaan tyytyi ilmoittamaan, että CMR:n vaikeudet johtuivat ennen kaikkea CMdR:n konkurssista. Tämän vuoksi komissio epäili, oliko CMR:llä mainittuja ongelmia ja pystyttäisiinkö yrityksen elinkelpoisuus palauttamaan liiketoimintasuunnitelman avulla.

| (93) | Ranska selitti, että CMR:n vaikeudet johtuivat Cammel Lairdin harjoittamasta liiketoimintapolitiikasta. Se oli pyrkinyt muuttamaan Marseillen laivankorjausyritysten toimintaa laivakonversiotoiminnan suuntaan. Tämän uudelleensuuntauksen vuoksi CMR oli menettänyt laivankorjausalan perinteisen asiakaskunnan. Todisteena tästä Ranska esitti, että CMdR oli jatkanut laivankorjaustoimintaansa, vaikkakin rajoitetusti, ja että se lopetti hetkellä, jolloin sillä ei ollut yhtään tilausta. |
| --- | --- |

(93)

Ranska selitti, että CMR:n vaikeudet johtuivat Cammel Lairdin harjoittamasta liiketoimintapolitiikasta. Se oli pyrkinyt muuttamaan Marseillen laivankorjausyritysten toimintaa laivakonversiotoiminnan suuntaan. Tämän uudelleensuuntauksen vuoksi CMR oli menettänyt laivankorjausalan perinteisen asiakaskunnan. Todisteena tästä Ranska esitti, että CMdR oli jatkanut laivankorjaustoimintaansa, vaikkakin rajoitetusti, ja että se lopetti hetkellä, jolloin sillä ei ollut yhtään tilausta.

| (94) | Komission päätelmien mukaan CMR joutui laivankorjausalalla vallinneeseen tilanteeseen, jolle oli tyypillistä kysynnän väheneminen ja tarve palauttaa laivankorjaustoiminnan uskottavuus, jota oli heikennetty aiemmin harjoitetulla politiikalla. |
| --- | --- |

(94)

Komission päätelmien mukaan CMR joutui laivankorjausalalla vallinneeseen tilanteeseen, jolle oli tyypillistä kysynnän väheneminen ja tarve palauttaa laivankorjaustoiminnan uskottavuus, jota oli heikennetty aiemmin harjoitetulla politiikalla.

| (95) | Komissio katsoo myös, että Ranskan ilmoittaman liiketoimintasuunnitelman avulla CMR:n elinkelpoisuus pystyttäisiin palauttamaan kohtuullisessa ajassa. Se arvioi kuitenkin, että paras keino tämänkaltaisen ongelman ratkaisemiseksi on investointituki. |
| --- | --- |

(95)

Komissio katsoo myös, että Ranskan ilmoittaman liiketoimintasuunnitelman avulla CMR:n elinkelpoisuus pystyttäisiin palauttamaan kohtuullisessa ajassa. Se arvioi kuitenkin, että paras keino tämänkaltaisen ongelman ratkaisemiseksi on investointituki.

1.3   Kilpailun kohtuuttoman vääristymisen estäminen

| (96) | Komissio epäilee myös, vähentääkö CMR kapasiteettiaan tosiasiallisesti ja peruuttamattomasti laivanrakennusasetuksen 5 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan vaatimusten mukaisesti. |
| --- | --- |

(96)

Komissio epäilee myös, vähentääkö CMR kapasiteettiaan tosiasiallisesti ja peruuttamattomasti laivanrakennusasetuksen 5 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan vaatimusten mukaisesti.

| (97) | Kapasiteetin vähennyksen on oltava oikeassa suhteessa myönnettyyn tukeen, suljettuja laitoksia on pitänyt käyttää säännöllisesti laivanrakennus-, laivankorjaus- tai laivakonversiotoimintaan siihen päivään asti, jolloin tuesta on ilmoitettu, ja laitosten on pysyttävä suljettuina vähintään kymmenen vuotta siitä päivästä, jolloin komissio hyväksyy tuen. Muiden yritysten kapasiteetin vähentämistä samassa jäsenvaltiossa ei oteta huomioon, paitsi jos suunniteltu kapasiteetin vähentäminen tuensaajayrityksessä on mahdotonta vaarantamatta rakenneuudistussuunnitelman toteuttamiskelpoisuutta. Tarvittava kapasiteetin vähentäminen määritetään rakenneuudistusta edeltävien viiden vuoden todellisen tuotantotason perusteella. |
| --- | --- |

(97)

Kapasiteetin vähennyksen on oltava oikeassa suhteessa myönnettyyn tukeen, suljettuja laitoksia on pitänyt käyttää säännöllisesti laivanrakennus-, laivankorjaus- tai laivakonversiotoimintaan siihen päivään asti, jolloin tuesta on ilmoitettu, ja laitosten on pysyttävä suljettuina vähintään kymmenen vuotta siitä päivästä, jolloin komissio hyväksyy tuen. Muiden yritysten kapasiteetin vähentämistä samassa jäsenvaltiossa ei oteta huomioon, paitsi jos suunniteltu kapasiteetin vähentäminen tuensaajayrityksessä on mahdotonta vaarantamatta rakenneuudistussuunnitelman toteuttamiskelpoisuutta. Tarvittava kapasiteetin vähentäminen määritetään rakenneuudistusta edeltävien viiden vuoden todellisen tuotantotason perusteella.

| (98) | Kun tarkastellaan ensinnäkin Ranskan väitettä kapasiteetin vähennyksen toteutumisesta siten, että kaksi muuta laivankorjaustelakkaa Marseillessa (Marine Technologie ja Travofer) suljetaan, komissio toteaa, että laivanrakennusasetuksen 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti muiden yritysten kapasiteetin vähentämistä samassa jäsenvaltiossa ei pidä ottaa huomioon, paitsi jos suunniteltu kapasiteetin vähentäminen tuensaajayrityksessä on mahdotonta vaarantamatta rakenneuudistussuunnitelman toteuttamiskelpoisuutta. |
| --- | --- |

(98)

Kun tarkastellaan ensinnäkin Ranskan väitettä kapasiteetin vähennyksen toteutumisesta siten, että kaksi muuta laivankorjaustelakkaa Marseillessa (Marine Technologie ja Travofer) suljetaan, komissio toteaa, että laivanrakennusasetuksen 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti muiden yritysten kapasiteetin vähentämistä samassa jäsenvaltiossa ei pidä ottaa huomioon, paitsi jos suunniteltu kapasiteetin vähentäminen tuensaajayrityksessä on mahdotonta vaarantamatta rakenneuudistussuunnitelman toteuttamiskelpoisuutta.

| (99) | Marine Technologie ja Travofer ovat CMR:stä erillään olevia oikeudellisia yksikköjä eikä niiden lopettaminen johdu CMR:stä vaan niiden emoyhtiön, Cammell Lairdin konkurssista. Ranska ei ole myöskään vahvistanut, että kapasiteetin vähennys vaarantaisi CMR:n liiketoimintasuunnitelman toteuttamiskelpoisuuden. |
| --- | --- |

(99)

Marine Technologie ja Travofer ovat CMR:stä erillään olevia oikeudellisia yksikköjä eikä niiden lopettaminen johdu CMR:stä vaan niiden emoyhtiön, Cammell Lairdin konkurssista. Ranska ei ole myöskään vahvistanut, että kapasiteetin vähennys vaarantaisi CMR:n liiketoimintasuunnitelman toteuttamiskelpoisuuden.

| (100) | Näin ollen komissio ei voi pitää kyseistä väitettä CMR:n kapasiteetin vähennyksen perusteena. |
| --- | --- |

(100)

Näin ollen komissio ei voi pitää kyseistä väitettä CMR:n kapasiteetin vähennyksen perusteena.

| (101) | Esiin on otettu myös lukuisia muita kohtia, joilla voisi olla vaikutusta kilpailun kohtuuttoman vääristymisen kannalta (ks. 48–51 kappale). |
| --- | --- |

(101)

Esiin on otettu myös lukuisia muita kohtia, joilla voisi olla vaikutusta kilpailun kohtuuttoman vääristymisen kannalta (ks. 48–51 kappale).

| (102) | Komissio huomauttaa ensinnäkin, että rakenneuudistussuuntaviivoissa edellytetään, että tuensaajien on lievennettävä tuesta johtuvia kilpailijoihin kohdistuvia haitallisia vaikutuksia. Tätä edellytystä ei kuitenkaan yleensä sovelleta pk-yrityksiin, ellei valtiontukia koskevissa alakohtaisissa kilpailusäännöissä toisin määrätä. Laivanrakennusasetuksessa pk-yrityksille ei säädetä tällaista poikkeusta. |
| --- | --- |

(102)

Komissio huomauttaa ensinnäkin, että rakenneuudistussuuntaviivoissa edellytetään, että tuensaajien on lievennettävä tuesta johtuvia kilpailijoihin kohdistuvia haitallisia vaikutuksia. Tätä edellytystä ei kuitenkaan yleensä sovelleta pk-yrityksiin, ellei valtiontukia koskevissa alakohtaisissa kilpailusäännöissä toisin määrätä. Laivanrakennusasetuksessa pk-yrityksille ei säädetä tällaista poikkeusta.

| (103) | Myöskään se seikka, että alueen muut laivankorjausta harjoittavat yritykset eivät ole CMR:n kilpailijoita, ei ole ratkaiseva. Laivanrakennusasetuksen mukaan rakenneuudistustuella on kyseisellä alalla vaikutusta kilpailuun, eikä siinä sallita mitään poikkeuksia todellisen markkinatilanteen perusteella kuten rakenneuudistussuuntaviivojen 36 kohdassa. Tuensaajan on toteutettava toimenpiteitä kapasiteettinsa vähentämiseksi suhteessa myönnettyyn tukeen. Laivanrakennusteollisuutta koskevien tiukempien määräysten perusteena on alalle tyypillinen ylikapasiteetti. Laivankorjausteollisuus on toinen herkkä ala, jota koskevat samat säännöt ja periaatteet kuin laivanrakennusalaakin. Tässäkin perusteena on ylikapasiteetti. |
| --- | --- |

(103)

Myöskään se seikka, että alueen muut laivankorjausta harjoittavat yritykset eivät ole CMR:n kilpailijoita, ei ole ratkaiseva. Laivanrakennusasetuksen mukaan rakenneuudistustuella on kyseisellä alalla vaikutusta kilpailuun, eikä siinä sallita mitään poikkeuksia todellisen markkinatilanteen perusteella kuten rakenneuudistussuuntaviivojen 36 kohdassa. Tuensaajan on toteutettava toimenpiteitä kapasiteettinsa vähentämiseksi suhteessa myönnettyyn tukeen. Laivanrakennusteollisuutta koskevien tiukempien määräysten perusteena on alalle tyypillinen ylikapasiteetti. Laivankorjausteollisuus on toinen herkkä ala, jota koskevat samat säännöt ja periaatteet kuin laivanrakennusalaakin. Tässäkin perusteena on ylikapasiteetti.

| (104) | Komissio huomauttaa lopuksi, että CMdR:llä oli 310 työntekijää vuonna 1996, jolloin sen vaikeudet alkoivat. Ajankohtana, jolloin CMR:n osti CMdR:n omaisuuden, työntekijöitä oli 132. Henkilöstön vähennys tapahtui siis jo CMdR:n aikaan, ennen kuin CMR:lle myönnettiin rakenneuudistustukea. Henkilöstön vähentämistä ei siis voida pitää kilpailun vääristymistä lieventävänä toimenpiteenä. |
| --- | --- |

(104)

Komissio huomauttaa lopuksi, että CMdR:llä oli 310 työntekijää vuonna 1996, jolloin sen vaikeudet alkoivat. Ajankohtana, jolloin CMR:n osti CMdR:n omaisuuden, työntekijöitä oli 132. Henkilöstön vähennys tapahtui siis jo CMdR:n aikaan, ennen kuin CMR:lle myönnettiin rakenneuudistustukea. Henkilöstön vähentämistä ei siis voida pitää kilpailun vääristymistä lieventävänä toimenpiteenä.

| (105) | Ranska huomautti, että kapasiteetti väheni asbestille altistuneiden työntekijöiden eläkkeelle siirtymisen vuoksi. Viimeisten tietojen (tammikuu 2004) mukaan kyseessä oli 58 henkilöä vuosien 2002–2004 aikana. On kuitenkin selvää, että osa henkilöistä korvataan (6 päivänä maaliskuuta 2003 päivätyn kirjeen mukaan 30 henkilöä). |
| --- | --- |

(105)

Ranska huomautti, että kapasiteetti väheni asbestille altistuneiden työntekijöiden eläkkeelle siirtymisen vuoksi. Viimeisten tietojen (tammikuu 2004) mukaan kyseessä oli 58 henkilöä vuosien 2002–2004 aikana. On kuitenkin selvää, että osa henkilöistä korvataan (6 päivänä maaliskuuta 2003 päivätyn kirjeen mukaan 30 henkilöä).

| (106) | Nämä tiedot eivät ole riittäneet poistamaan komission epäilyjä siitä, onko CRM vähentänyt kapasiteettiaan tosiasiallisesti ja peruuttamattomasti suhteessa myönnettyyn tukeen. Vaikka CMR voisikin saada tukea vaikeuksissa olevana yrityksenä, tuki ei olisi laivanrakennusasetuksen mukaista. |
| --- | --- |

(106)

Nämä tiedot eivät ole riittäneet poistamaan komission epäilyjä siitä, onko CRM vähentänyt kapasiteettiaan tosiasiallisesti ja peruuttamattomasti suhteessa myönnettyyn tukeen. Vaikka CMR voisikin saada tukea vaikeuksissa olevana yrityksenä, tuki ei olisi laivanrakennusasetuksen mukaista.

1.4   Tuen rajaaminen välttämättömään

| (107) | Rakenneuudistussuuntaviivojen mukaan tukimäärä ja -intensiteetti on rajattava määrään, joka on ehdottomasti välttämätön rakenneuudistuksen toteuttamiseksi ottaen huomioon yrityksen varat. Tuensaajien on osallistuttava rakenneuudistussuunnitelmaan merkittävällä määrällä omia varojaan tai markkinaehtoisella ulkoisella rahoituksella. |
| --- | --- |

(107)

Rakenneuudistussuuntaviivojen mukaan tukimäärä ja -intensiteetti on rajattava määrään, joka on ehdottomasti välttämätön rakenneuudistuksen toteuttamiseksi ottaen huomioon yrityksen varat. Tuensaajien on osallistuttava rakenneuudistussuunnitelmaan merkittävällä määrällä omia varojaan tai markkinaehtoisella ulkoisella rahoituksella.

| (108) | Komissio epäili, täyttyykö kyseinen edellytys, jos käytettävissä olevat yksityiset ja julkiset varat olivat ilmoitettuja tarpeita suuremmat. Ranskan vastauksen mukaan julkisen ja yksityisen tuen määrä oli 5 930 000 euroa, joka kattoi sekä rakenneuudistuskulut (3 649 494 euroa) että osan toimintakustannuksista, jotka aiheutuivat muusta kuin rakenneuudistukseen liittyvästä toiminnasta. |
| --- | --- |

(108)

Komissio epäili, täyttyykö kyseinen edellytys, jos käytettävissä olevat yksityiset ja julkiset varat olivat ilmoitettuja tarpeita suuremmat. Ranskan vastauksen mukaan julkisen ja yksityisen tuen määrä oli 5 930 000 euroa, joka kattoi sekä rakenneuudistuskulut (3 649 494 euroa) että osan toimintakustannuksista, jotka aiheutuivat muusta kuin rakenneuudistukseen liittyvästä toiminnasta.

| (109) | Komissio ottikin esiin kysymyksen CMR:lle myönnetyn lainan nettoavustusekvivalentin määrittämisestä. Komission viite- ja diskonttokorkojen vahvistamismenetelmästä annetussa komission tiedonannossa todetaan, että viitekorkoa voidaan korottaa tilanteissa, joissa on erityinen riski. Näin ollen komissio päättelee, että erityinen riski olisi todellakin olemassa, jos CMR olisi sellaisissa vaikeuksissa, jotka vaativat rakenneuudistusta, kuten Ranska väittää. Komissio ei yhdy Ranskan näkemykseen. Kukaan yksityinen sijoittaja ei myöntäisi CMR:lle lainaa kyseisillä ehdoilla, toisin sanoen korotta ja takauksetta. Tämän vuoksi koko laina on tukea. Tuen kokonaismäärä on näin ollen 3 490 000 euroa. |
| --- | --- |

(109)

Komissio ottikin esiin kysymyksen CMR:lle myönnetyn lainan nettoavustusekvivalentin määrittämisestä. Komission viite- ja diskonttokorkojen vahvistamismenetelmästä annetussa komission tiedonannossa todetaan, että viitekorkoa voidaan korottaa tilanteissa, joissa on erityinen riski. Näin ollen komissio päättelee, että erityinen riski olisi todellakin olemassa, jos CMR olisi sellaisissa vaikeuksissa, jotka vaativat rakenneuudistusta, kuten Ranska väittää. Komissio ei yhdy Ranskan näkemykseen. Kukaan yksityinen sijoittaja ei myöntäisi CMR:lle lainaa kyseisillä ehdoilla, toisin sanoen korotta ja takauksetta. Tämän vuoksi koko laina on tukea. Tuen kokonaismäärä on näin ollen 3 490 000 euroa.

| (110) | Rakenneuudistusta varten tarvittavan rahoituksen ilmoitettiin olevan 3 649 494 euroa. Tuen kokonaismäärä on 3 490 000 euroa, ja tuensaajan rakenneuudistukseen käyttämää yksityistä tukea on 159 494 euron verran. Tuensaajan osuus ei siis ole merkittävä, toisin kuin rakenneuudistussuuntaviivoissa edellytetään. |
| --- | --- |

(110)

Rakenneuudistusta varten tarvittavan rahoituksen ilmoitettiin olevan 3 649 494 euroa. Tuen kokonaismäärä on 3 490 000 euroa, ja tuensaajan rakenneuudistukseen käyttämää yksityistä tukea on 159 494 euron verran. Tuensaajan osuus ei siis ole merkittävä, toisin kuin rakenneuudistussuuntaviivoissa edellytetään.

| (111) | Komissio päättelee tämän perusteella, että vaikka CMR olisikin vaikeuksissa oleva yritys, jolle voitaisiin myöntää rakenneuudistustukea, tuen suhteellisuutta koskeva peruste ei kuitenkaan täyty, jolloin tuki ei ole rakenneuudistussuuntaviivojen mukaista. |
| --- | --- |

(111)

Komissio päättelee tämän perusteella, että vaikka CMR olisikin vaikeuksissa oleva yritys, jolle voitaisiin myöntää rakenneuudistustukea, tuen suhteellisuutta koskeva peruste ei kuitenkaan täyty, jolloin tuki ei ole rakenneuudistussuuntaviivojen mukaista.

1.5   Vuoden 1994 rakenneuudistussuuntaviivat

| (112) | Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään komissio tutki toimenpiteitä vuonna 1999 hyväksyttyjen rakenneuudistussuuntaviivojen pohjalta. Ranska ei vastustanut tätä lähestymistapaa kyseiseen päätökseen antamassaan vastauksessa. On huomattava, että laivanrakennusasetuksen 5 artiklassa viitataan vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseen ja rakenneuudistukseen myönnettävää valtiontukea koskeviin yhteisön suuntaviivoihin vuodelta 1994 (16) (jäljempänä ’vuoden 1994 rakenneuudistussuuntaviivat’), jotka korvattiin uusilla rakenneuudistussuuntaviivoilla vuonna 1999. Komissio arvioi kuitenkin, että vaikka vuoden 1994 rakenneuudistussuuntaviivoja sovellettaisiin, edellä mainitut perustelut olisivat samat. Ensinnäkin uusi yritys ei luonteensa vuoksi voi olla vaikeuksissa oleva yritys. Vaikka vuoden 1994 rakenneuudistussuuntaviivoissa ei määritelläkään niin tarkasti vaikeuksissa olevaa yritystä, ne on selkeästi tarkoitettu olemassa olevien eikä vastaperustettujen yritysten pelastamiseen ja rakenneuudistukseen. Toiseksi peruste tuen rajaamisesta välttämättömään sisältyi jo vuoden 1994 rakenneuudistussuuntaviivoihin (17), eikä kyseinen peruste käsiteltävässä asiassa täyty. |
| --- | --- |

(112)

Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään komissio tutki toimenpiteitä vuonna 1999 hyväksyttyjen rakenneuudistussuuntaviivojen pohjalta. Ranska ei vastustanut tätä lähestymistapaa kyseiseen päätökseen antamassaan vastauksessa. On huomattava, että laivanrakennusasetuksen 5 artiklassa viitataan vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseen ja rakenneuudistukseen myönnettävää valtiontukea koskeviin yhteisön suuntaviivoihin vuodelta 1994 (16) (jäljempänä ’vuoden 1994 rakenneuudistussuuntaviivat’), jotka korvattiin uusilla rakenneuudistussuuntaviivoilla vuonna 1999. Komissio arvioi kuitenkin, että vaikka vuoden 1994 rakenneuudistussuuntaviivoja sovellettaisiin, edellä mainitut perustelut olisivat samat. Ensinnäkin uusi yritys ei luonteensa vuoksi voi olla vaikeuksissa oleva yritys. Vaikka vuoden 1994 rakenneuudistussuuntaviivoissa ei määritelläkään niin tarkasti vaikeuksissa olevaa yritystä, ne on selkeästi tarkoitettu olemassa olevien eikä vastaperustettujen yritysten pelastamiseen ja rakenneuudistukseen. Toiseksi peruste tuen rajaamisesta välttämättömään sisältyi jo vuoden 1994 rakenneuudistussuuntaviivoihin (17), eikä kyseinen peruste käsiteltävässä asiassa täyty.

| (113) | Tuki ei näin ollen ole vuoden 1994 rakenneuudistussuuntaviivojen mukaista. |
| --- | --- |

(113)

Tuki ei näin ollen ole vuoden 1994 rakenneuudistussuuntaviivojen mukaista.

2.   Alueellinen investointituki

| (114) | Edellytykset alueellisten investointitukien soveltumiseen yhteismarkkinoille esitetään laivanrakennusasetuksen 7 artiklassa. Ensinnäkin toimenpiteiden on kohdistuttava perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a tai c alakohdassa tarkoitettuihin alueisiin. Toiseksi tuen intensiteetti ei saa olla suurempi kuin asetuksessa määrätty yläraja. Kolmanneksi toimenpiteillä on tuettava investointeja, joiden tarkoituksena on uudistaa tai uudenaikaistaa olemassa olevia laitoksia niiden tuottavuuden parantamiseksi. Neljänneksi tuki ei saa liittyä telakan rahoituksen uudelleenjärjestelyyn. Viidenneksi tuki on rajattava alueellisia valtiontukia koskevien yhteisön suuntaviivojen (18) (jäljempänä ’alueelliset suuntaviivat’) mukaisiin tukikelpoisiin kustannuksiin. |
| --- | --- |

(114)

Edellytykset alueellisten investointitukien soveltumiseen yhteismarkkinoille esitetään laivanrakennusasetuksen 7 artiklassa. Ensinnäkin toimenpiteiden on kohdistuttava perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a tai c alakohdassa tarkoitettuihin alueisiin. Toiseksi tuen intensiteetti ei saa olla suurempi kuin asetuksessa määrätty yläraja. Kolmanneksi toimenpiteillä on tuettava investointeja, joiden tarkoituksena on uudistaa tai uudenaikaistaa olemassa olevia laitoksia niiden tuottavuuden parantamiseksi. Neljänneksi tuki ei saa liittyä telakan rahoituksen uudelleenjärjestelyyn. Viidenneksi tuki on rajattava alueellisia valtiontukia koskevien yhteisön suuntaviivojen (18) (jäljempänä ’alueelliset suuntaviivat’) mukaisiin tukikelpoisiin kustannuksiin.

| (115) | Marseillen alue on perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla tukikelpoinen alue. Laivanrakennusasetuksen ja komission hyväksymän aluetukikartan mukaan kyseisen alueen tuki-intensiteetti voi olla enintään 12,5 prosenttia (netto) (19). |
| --- | --- |

(115)

Marseillen alue on perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla tukikelpoinen alue. Laivanrakennusasetuksen ja komission hyväksymän aluetukikartan mukaan kyseisen alueen tuki-intensiteetti voi olla enintään 12,5 prosenttia (netto) (19).

| (116) | Alueellisten suuntaviivojen 4.5 kohdan mukaan tukikelpoiset kustannukset ilmaistaan yhtenäisenä kuluperustana, joka vastaa seuraavia investointitekijöitä: maa, rakennukset ja laitteet. Mainittujen suuntaviivojen 4.6 kohdan mukaan tukikelpoiset kustannukset voivat käsittää myös tiettyjä aineettomia investointeja. |
| --- | --- |

(116)

Alueellisten suuntaviivojen 4.5 kohdan mukaan tukikelpoiset kustannukset ilmaistaan yhtenäisenä kuluperustana, joka vastaa seuraavia investointitekijöitä: maa, rakennukset ja laitteet. Mainittujen suuntaviivojen 4.6 kohdan mukaan tukikelpoiset kustannukset voivat käsittää myös tiettyjä aineettomia investointeja.

| (117) | Kesäkuun 29 päivänä 2004 päivätyssä kirjeessään Ranska kuvaili CMR:n mahdollisesti aluetukikelpoisia investointeja, kuten varastoja ja investointeja laitteisiin ja rakennuksiin. Koska varastoihin liittyvät kustannukset ovat liiketoimintakuluja, ne eivät voi oikeuttaa alkuinvestointitukeen. Taulukossa 5 komissio kuvailee kustannuksia, jotka sen mukaan oikeuttavat alkuinvestointitukeen.
  Taulukko 5
  Alueellinen investointituki: tukikelpoiset kustannukset (20)







  (euroa) |
| --- | --- |
| Nimike | Määrä |
| 1. | Seuraavan jaon mukaiset laiteinvestoinnit: |

(117)

Kesäkuun 29 päivänä 2004 päivätyssä kirjeessään Ranska kuvaili CMR:n mahdollisesti aluetukikelpoisia investointeja, kuten varastoja ja investointeja laitteisiin ja rakennuksiin. Koska varastoihin liittyvät kustannukset ovat liiketoimintakuluja, ne eivät voi oikeuttaa alkuinvestointitukeen. Taulukossa 5 komissio kuvailee kustannuksia, jotka sen mukaan oikeuttavat alkuinvestointitukeen.

Taulukko 5

Alueellinen investointituki: tukikelpoiset kustannukset (20)

(euroa)

Nimike

Määrä

1.

Seuraavan jaon mukaiset laiteinvestoinnit:

420 108

| 2. | kuljetusvälineet/kulkuneuvot |
| --- | --- |

2.

kuljetusvälineet/kulkuneuvot

162 500

| 3. | ATK-laitteet |
| --- | --- |

3.

ATK-laitteet

35 600

| 4. | muut laitteet ja järjestelmät |
| --- | --- |

4.

muut laitteet ja järjestelmät

222 008

| 5. | Rakennukset |
| --- | --- |

5.

Rakennukset

1 000

Yhteensä

421 108

| (118) | Komissio myöntää, että nämä investoinnit auttavat osaltaan CMR:n liiketoimintasuunnitelman tavoitteiden toteuttamista johdanto-osan 20 kappaleessa kuvatulla tavalla ja siten telakan uudenaikaistamista tuottavuuden parantamiseksi. Investoinnit muodostavat lisäksi yhtenäisen kuluperustan: investoinnit rakennuksiin (taulukon 5 kohta 5) ja investoinnit laitteisiin (taulukon 5 kohdat 1–4). |
| --- | --- |

(118)

Komissio myöntää, että nämä investoinnit auttavat osaltaan CMR:n liiketoimintasuunnitelman tavoitteiden toteuttamista johdanto-osan 20 kappaleessa kuvatulla tavalla ja siten telakan uudenaikaistamista tuottavuuden parantamiseksi. Investoinnit muodostavat lisäksi yhtenäisen kuluperustan: investoinnit rakennuksiin (taulukon 5 kohta 5) ja investoinnit laitteisiin (taulukon 5 kohdat 1–4).

| (119) | Tukikelpoiset kokonaiskustannukset ovat siten 421 108 euroa (nykyarvo 401 152 euroa, perusvuosi 2002, diskonttokorko 5,06 prosenttia). |
| --- | --- |

(119)

Tukikelpoiset kokonaiskustannukset ovat siten 421 108 euroa (nykyarvo 401 152 euroa, perusvuosi 2002, diskonttokorko 5,06 prosenttia).

| (120) | Tuen hyväksyttävä nettomääräinen enimmäisintensiteetti on 12,5 prosenttia (vastaa tässä tapauksessa 18,9 prosentin bruttomäärää (21)). Hyväksyttävä tukimäärä on siten 75 737 euroa. |
| --- | --- |

(120)

Tuen hyväksyttävä nettomääräinen enimmäisintensiteetti on 12,5 prosenttia (vastaa tässä tapauksessa 18,9 prosentin bruttomäärää (21)). Hyväksyttävä tukimäärä on siten 75 737 euroa.

| (121) | Komissio katsoo, että CMR:lle myönnetty tuki voidaan hyväksyä osittain alkuinvestointitukena 75 737 euroon saakka. |
| --- | --- |

(121)

Komissio katsoo, että CMR:lle myönnetty tuki voidaan hyväksyä osittain alkuinvestointitukena 75 737 euroon saakka.

3.   Koulutustuki

| (122) | Komissio huomauttaa, että jotkin CMR:n liiketoimintasuunnitelmassaan esittämät kustannukset liittyvät koulutukseen. Tukea on myönnetty EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta koulutustukeen 12 päivänä tammikuuta 2001 annetun komission asetuksen (EY) N:o 68/2001 (22) (jäljempänä ’koulutustukiasetus’) voimaantulon jälkeen. |
| --- | --- |

(122)

Komissio huomauttaa, että jotkin CMR:n liiketoimintasuunnitelmassaan esittämät kustannukset liittyvät koulutukseen. Tukea on myönnetty EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta koulutustukeen 12 päivänä tammikuuta 2001 annetun komission asetuksen (EY) N:o 68/2001 (22) (jäljempänä ’koulutustukiasetus’) voimaantulon jälkeen.

| (123) | Komissio antoi koulutustukiasetuksen Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 92 ja 93 artiklan soveltamisesta tiettyihin valtion monialaisen tuen muotoihin 7 päivänä toukokuuta 1998 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 994/98 (23) nojalla. Koulutustukiasetuksella muutetaan myöhemmin annetun säädöksen ominaisuudessa laivanrakennusasetusta, jossa ei säädetä mahdollisuudesta myöntää koulutustukea laivanrakennusteollisuudelle. Koulutustukiasetuksen 1 artiklassa säädetään, että asetusta sovelletaan tukiin kaikilla aloilla. Tämä merkitsee sitä, että sitä sovelletaan myös laivanrakennusalalla. |
| --- | --- |

(123)

Komissio antoi koulutustukiasetuksen Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 92 ja 93 artiklan soveltamisesta tiettyihin valtion monialaisen tuen muotoihin 7 päivänä toukokuuta 1998 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 994/98 (23) nojalla. Koulutustukiasetuksella muutetaan myöhemmin annetun säädöksen ominaisuudessa laivanrakennusasetusta, jossa ei säädetä mahdollisuudesta myöntää koulutustukea laivanrakennusteollisuudelle. Koulutustukiasetuksen 1 artiklassa säädetään, että asetusta sovelletaan tukiin kaikilla aloilla. Tämä merkitsee sitä, että sitä sovelletaan myös laivanrakennusalalla.

| (124) | Koulutustukiasetuksessa säädetään, että yksittäiset tuet soveltuvat yhteismarkkinoille, jos ne täyttävät kaikki vaaditut edellytykset, toisin sanoen tuen intensiteetti ei ylitä hyväksyttävää enimmäisintensiteettiä ja tuella katetaan asetuksen 4 artiklan 7 kohdan mukaisia tukikelpoisia kustannuksia. |
| --- | --- |

(124)

Koulutustukiasetuksessa säädetään, että yksittäiset tuet soveltuvat yhteismarkkinoille, jos ne täyttävät kaikki vaaditut edellytykset, toisin sanoen tuen intensiteetti ei ylitä hyväksyttävää enimmäisintensiteettiä ja tuella katetaan asetuksen 4 artiklan 7 kohdan mukaisia tukikelpoisia kustannuksia.

| (125) | Ranska on kuvaillut CMR:n koulutustarpeet seuraavasti: erityiskoulutusta tarvitaan 20:lle CMR:n työntekijälle ja 50:lle alihankkijan työntekijälle vuodessa. Komissio huomauttaa, että koulutustukiasetuksen 2 artiklassa erityiskoulutus määritellään koulutukseksi, johon sisältyvää opetusta voidaan hyödyntää suoraan ja pääasiassa tuensaajayrityksen, eli CMR:n, työntekijän nykyisessä tai tulevassa työtehtävässä. CMR:n alihankkijoiden työtekijöitä ei ole koulutettu työtehtäviinsä CMR:ssä. Tämän vuoksi he eivät voi hyötyä CMR:lle myönnetystä koulutustuesta. Lisäksi Ranska ei ole toimittanut komissiolle mitään takuita siitä, että CMR:n alihankkijoiden koulutukseen tarkoitettu tuki siirrettäisiin kokonaan alihankkijoille ja että se on vain tuen välittäjänä. Edellä mainituista syistä komissio ei voi pitää mainittua tukea välillisesti CMR:n alihankkijoille myönnettynä tukena. Ranska ei ole vastannut komission sille esittämään kysymykseen koulutuskustannusten jakautumisesta CMR:n työntekijöiden ja sen sopimuskumppaneiden työtekijöiden välillä. Näin ollen komissio määrittää tukikelpoiset kustannukset suhteellisuusperiaatteen nojalla. |
| --- | --- |

(125)

Ranska on kuvaillut CMR:n koulutustarpeet seuraavasti: erityiskoulutusta tarvitaan 20:lle CMR:n työntekijälle ja 50:lle alihankkijan työntekijälle vuodessa. Komissio huomauttaa, että koulutustukiasetuksen 2 artiklassa erityiskoulutus määritellään koulutukseksi, johon sisältyvää opetusta voidaan hyödyntää suoraan ja pääasiassa tuensaajayrityksen, eli CMR:n, työntekijän nykyisessä tai tulevassa työtehtävässä. CMR:n alihankkijoiden työtekijöitä ei ole koulutettu työtehtäviinsä CMR:ssä. Tämän vuoksi he eivät voi hyötyä CMR:lle myönnetystä koulutustuesta. Lisäksi Ranska ei ole toimittanut komissiolle mitään takuita siitä, että CMR:n alihankkijoiden koulutukseen tarkoitettu tuki siirrettäisiin kokonaan alihankkijoille ja että se on vain tuen välittäjänä. Edellä mainituista syistä komissio ei voi pitää mainittua tukea välillisesti CMR:n alihankkijoille myönnettynä tukena. Ranska ei ole vastannut komission sille esittämään kysymykseen koulutuskustannusten jakautumisesta CMR:n työntekijöiden ja sen sopimuskumppaneiden työtekijöiden välillä. Näin ollen komissio määrittää tukikelpoiset kustannukset suhteellisuusperiaatteen nojalla.

| (126) | Ranskan ilmoittamat koulutuskustannukset ovat yhteensä 896 000 euroa. CMR:n 20 työntekijän kustannukset ovat tähän suhteutettuina 256 000 euroa. Komissio katsoo, että nämä kustannukset voivat olla koulutustukikelpoisia. |
| --- | --- |

(126)

Ranskan ilmoittamat koulutuskustannukset ovat yhteensä 896 000 euroa. CMR:n 20 työntekijän kustannukset ovat tähän suhteutettuina 256 000 euroa. Komissio katsoo, että nämä kustannukset voivat olla koulutustukikelpoisia.

| (127) | Koulutustukiasetuksen 4 artiklan mukaan pienille ja keskisuurille yrityksille, jotka sijaitsevat alueella, jolle voidaan perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaan myöntää aluetukea, myönnettävän tuen intensiteetti ei saa erityiskoulutushankkeissa ylittää 40:ä prosenttia. |
| --- | --- |

(127)

Koulutustukiasetuksen 4 artiklan mukaan pienille ja keskisuurille yrityksille, jotka sijaitsevat alueella, jolle voidaan perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaan myöntää aluetukea, myönnettävän tuen intensiteetti ei saa erityiskoulutushankkeissa ylittää 40:ä prosenttia.

| (128) | Näin ollen koulutustuki on yhteensä 102 400 euroa. |
| --- | --- |

(128)

Näin ollen koulutustuki on yhteensä 102 400 euroa.

| (129) | Komissio katsoo, että CMR:lle myönnetty tuki voidaan hyväksyä osittain koulutustukena 102 400 euroon saakka. |
| --- | --- |

(129)

Komissio katsoo, että CMR:lle myönnetty tuki voidaan hyväksyä osittain koulutustukena 102 400 euroon saakka.

V   Päätelmät

| (130) | Komissio katsoo, että Ranska on myöntänyt 3 490 000 euron tuen sääntöjenvastaisesti ja rikkonut siten perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohtaa. Arvioituaan kyseistä tukea komissio päättelee, että se ei sovellu yhteismarkkinoille CMR:lle myönnettynä rakenneuudistustukena, sillä se ei täytä laivanrakennusasetuksessa ja rakenneuudistussuuntaviivoissa määriteltyjä edellytyksiä. Komissio katsoo kuitenkin, että tuki soveltuu osittain yhteismarkkinoille laivanrakennusasetuksen 7 artiklan mukaisena alueellisena investointitukena ja koulutustukiasetuksen mukaisena koulutustukena. Jo maksetun summan (3 490 000 euroa) ja yhteismarkkinoille soveltuvan summan (75 737 euroa + 102 400 euroa = 178 137 euroa) välinen erotus eli 3 311 863 euroa on maksettava takaisin, |
| --- | --- |

(130)

Komissio katsoo, että Ranska on myöntänyt 3 490 000 euron tuen sääntöjenvastaisesti ja rikkonut siten perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohtaa. Arvioituaan kyseistä tukea komissio päättelee, että se ei sovellu yhteismarkkinoille CMR:lle myönnettynä rakenneuudistustukena, sillä se ei täytä laivanrakennusasetuksessa ja rakenneuudistussuuntaviivoissa määriteltyjä edellytyksiä. Komissio katsoo kuitenkin, että tuki soveltuu osittain yhteismarkkinoille laivanrakennusasetuksen 7 artiklan mukaisena alueellisena investointitukena ja koulutustukiasetuksen mukaisena koulutustukena. Jo maksetun summan (3 490 000 euroa) ja yhteismarkkinoille soveltuvan summan (75 737 euroa + 102 400 euroa = 178 137 euroa) välinen erotus eli 3 311 863 euroa on maksettava takaisin,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Ranskan valtion Compagnie Marseille Réparation -yhtiölle (CMR) myöntämästä 3 490 000 euron tukisummasta:

| a) | 75 737 euroa soveltuu yhteismarkkinoille perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan e alakohdan mukaisena alueellisena investointitukena; |
| --- | --- |

a)

75 737 euroa soveltuu yhteismarkkinoille perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan e alakohdan mukaisena alueellisena investointitukena;

| b) | 102 400 euroa soveltuu yhteismarkkinoille perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisena koulutustukena; |
| --- | --- |

b)

102 400 euroa soveltuu yhteismarkkinoille perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisena koulutustukena;

| c) | 3 311 863 euroa ei sovellu yhteismarkkinoille. |
| --- | --- |

c)

3 311 863 euroa ei sovellu yhteismarkkinoille.

2 artikla

1.   Ranskan on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet 1 artiklan c kohdassa tarkoitetun ja CMR:lle sääntöjenvastaisesti maksetun tuen takaisinperimiseksi. Tuen määrä on 3 311 863 euroa.

2.   Tuki on perittävä takaisin viipymättä kansallisen oikeuden menettelyjen mukaisesti, jos niissä mahdollistetaan tämän päätöksen välitön ja tehokas täytäntöönpano.

3.   Takaisinperittävään tukeen sisällytetään korko alkaen siitä, kun tuki asetettiin CMR:n käyttöön, tuen todelliseen takaisinperintään asti.

4.   Korko lasketaan komission asetuksen (EY) N:o 794/2004 (24). V kappaleen säännösten mukaan. Korkoprosenttia sovelletaan koko 3 kohdassa tarkoitetun kauden perusteella.

5.   Ranskan on lopetettava tukitoimenpiteet ja peruutettava vielä maksamattomat maksusuoritukset, joiden eräpäivä on tämän päätöksen tekopäivän jälkeen.

3 artikla

Ranskan on ilmoitettava komissiolle kahden kuukauden kuluttua tämän päätöksen tiedoksiantamisesta päätöksen noudattamiseksi toteuttamansa toimenpiteet. Ranskan on toimitettava tiedot käyttämällä tämän päätöksen liitteenä olevaa lomaketta.

4 artikla

Tämä päätös on osoitettu Ranskan tasavallalle.

Tehty Brysselissä 22 päivänä syyskuuta 2004.

Komission puolesta

Mario MONTI

Komission jäsen

---

(1)  EUVL C 188, 8.8.2003, s. 2.

1

(2)  Ks. alaviite 1.

2

(3)  Tätä tekstiä on osin muokattu, jotta varmistetaan, ettei luottamuksellista tietoa paljasteta; nämä kohdat on kirjoitettu hakasulkuihin ja merkitty tähdellä.

3

(4)  Taulukko 1 ei vastaa tuloslaskelmaa kokonaisuudessaan.

4

(5)  Paikallisten hallintoyksikköjen myöntämät avustukset (ks. taulukko 3).

5

(6)  20 CMR:n työntekijää vuodessa ja 50 alihankkijoiden työntekijää vuodessa.

6

(7)  EYVL L 202, 18.7.1998, s. 1.

7

(8)  EYVL C 288, 9.10.1999, s. 2.

8

(9)  EYVL C 273, 9.9.1997, s. 3.

9

(10)  EYVL L 10, 13.1.2001, s. 33. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 364/2004 (EUVL L 63, 28.2.2004, s. 22).

10

(11)  EUVL C 317, 30.12.2003, s. 11.

11

(12)  EYVL C 119, 22.5.2002, s. 22.

12

(13)  Ks. laivanrakennusteollisuuden valtiontukea koskevien puitteiden 12 b, 12 f ja 26 kohta.

13

(14)  Lukuun ottamatta kapasiteetin vähentämistä koskevaa perustetta, joka ei enää ole välttämätön ehto rakenneuudistustuen myöntämiselle laivanrakennusteollisuuden valtiontukea koskevien puitteiden mukaan. Rakenneuudistussuuntaviivoissa edellytetään kuitenkin asianmukaisten korvaavien toimenpiteiden käyttämistä kilpailun kohtuuttoman vääristymisen välttämiseksi. Ks. rakenneuudistussuuntaviivojen 35 kohta ja sitä seuraavat kohdat.

14

(15)  Tarkasteltuaan Ranskan kyseistä lainsäädäntöä (työlain L 122-12 §, 2 alamomentti) tarkemmin komissio toteaa, että kyseisessä lainsäädännössä ei velvoiteta ottamaan palvelukseen kaikkia vanhoja työntekijöitä.

15

(16)  EYVL C 368, 23.12.1994, s. 12.

16

(17)  Ks. kohta 3.2.2 (iii).

17

(18)  EYVL C 74, 10.3.1998, s. 9. Alueellisia valtiontukia koskevat muutetut suuntaviivat (EYVL C 258, 9.9.2000, s. 5).

18

(19)  Nettoavustusekvivalentti (NAE).

19

(20)  Investoinnit toteutettu vuosina 2002–2004.

20

(21)  Bruttoavustusekvivalentti (BAE).

21

(22)  EYVL L 10, 13.1.2001, s. 20. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 363/2004 (EUVL L 63, 28.2.2004, s. 20).

22

(23)  EYVL L 142, 14.5.1998, s. 1.

23

(24)  EUVL L 140, 30.4.2004, s. 1.

24

---

LIITE

Kyselylomake komission päätöksen ... toimeenpanosta

1.   Laskelma takaisinperittävästä määrästä

1.1   Merkitkää seuraavaan taulukkoon tiedot tuensaajan käyttöön sääntöjenvastaisesti asetetun tuen määrästä:

| Päivämäärä (1) | Tuen määrä (2) | Valuutta | Tuensaaja |
| --- | --- | --- | --- |
| | | | |
| | | | |
| | | | |

Päivämäärä (1)

Tuen määrä (2)

Valuutta

Tuensaaja

Huomautuksia

1.2   Selventäkää, millä tavalla takaisinperittävän tuen korko on laskettu.

2.   Toimenpiteet, joihin on jo ryhdytty tuen takaisinperimiseksi

2.1   Mihin toimenpiteisiin viranomaiset aikovat ryhtyä tai ovat jo ryhtyneet periäkseen tuen takaisin välittömästi ja tehokkaasti? Mainitkaa tarvittaessa suunniteltujen/jo toteutettujen toimenpiteiden oikeusperusta.

2.2   Ilmoittakaa määräpäivä, johon mennessä tuki on maksettava kokonaisuudessaan takaisin.

3.   Jo takaisinperitty tuki

3.1   Merkitkää seuraavaan taulukkoon tiedot tuensaajalta jo perityn tuen määrästä:

| Päivämäärä (3) | Takaisinperityn tuen määrä | Valuutta | Tuensaaja |
| --- | --- | --- | --- |
| | | | |
| | | | |
| | | | |

Päivämäärä (3)

Takaisinperityn tuen määrä

Valuutta

Tuensaaja

3.2   Liittäkää tähän lomakkeeseen tositteet taulukon kohdassa 3.1 määritellyn tuen takaisinmaksusta.

---

(1)  Päivä, jona tuki/tukierä asetettiin tuensaajan käyttöön (jos tuki koostuu useammasta erästä ja maksusta, käyttäkää eri rivejä).

(2)  Tuensaajan käyttöön asetetun tuen määrä (bruttoavustusekvivalenttina).

(3)  Päivä, jona tuki on maksettu takaisin.

---

| 20.4.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 100/46 |
| --- | --- | --- | --- |

20.4.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 100/46

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 20 päivänä lokakuuta 2004,

tukiohjelmasta jonka Italia on toteuttanut sellaisten yritysten hyväksi, jotka tekivät investointeja luonnonmullistuksista vuonna 2002 kärsineissä kunnissa

(tiedoksiannettu numerolla K(2004) 3893)

(Ainoastaan italiankielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2005/315/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 88 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,

ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

on mainittujen artiklojen mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa (1) ja ottanut huomioon nämä huomautukset,

sekä katsoo seuraavaa:

I   MENETTELY

| (1) | Komissio vastaanotti 6 päivänä maaliskuuta 2003 ja 29 päivänä maaliskuuta 2003 kaksi kantelua, jotka koskivat 18 päivänä lokakuuta 2001 annetun lain N:o 383 voimassaolon jatkamista eräissä luonnonmullistuksista vuonna 2002 kärsineissä kunnissa. |
| --- | --- |

(1)

Komissio vastaanotti 6 päivänä maaliskuuta 2003 ja 29 päivänä maaliskuuta 2003 kaksi kantelua, jotka koskivat 18 päivänä lokakuuta 2001 annetun lain N:o 383 voimassaolon jatkamista eräissä luonnonmullistuksista vuonna 2002 kärsineissä kunnissa.

| (2) | Komissio pyysi 20 päivänä maaliskuuta 2003 Italian viranomaisilta tietoja kyseisestä voimassaolon jatkamisesta. Italian viranomaiset pyysivät 2 päivänä toukokuuta 2003 ja 21 päivänä toukokuuta 2003 vastaamiselle asetetun määräajan jatkamista, minkä jälkeen ne lähettivät komissiolle 10 päivänä kesäkuuta 2003 päivätyn muistion. Komissio sai Italian viranomaisilta toisen muistion 4 päivänä heinäkuuta 2003. |
| --- | --- |

(2)

Komissio pyysi 20 päivänä maaliskuuta 2003 Italian viranomaisilta tietoja kyseisestä voimassaolon jatkamisesta. Italian viranomaiset pyysivät 2 päivänä toukokuuta 2003 ja 21 päivänä toukokuuta 2003 vastaamiselle asetetun määräajan jatkamista, minkä jälkeen ne lähettivät komissiolle 10 päivänä kesäkuuta 2003 päivätyn muistion. Komissio sai Italian viranomaisilta toisen muistion 4 päivänä heinäkuuta 2003.

| (3) | Koska tukiohjelman voimaantulolle ei ollut etukäteen pyydetty komission lupaa yhteisön perustamissopimuksen 87 artiklassa ja sitä seuraavissa artikloissa tarkoitetulla tavalla, ohjelma kirjattiin ilmoittamattomien tukien rekisteriin numerolla NN 58/03. |
| --- | --- |

(3)

Koska tukiohjelman voimaantulolle ei ollut etukäteen pyydetty komission lupaa yhteisön perustamissopimuksen 87 artiklassa ja sitä seuraavissa artikloissa tarkoitetulla tavalla, ohjelma kirjattiin ilmoittamattomien tukien rekisteriin numerolla NN 58/03.

| (4) | Komissio ilmoitti Italialle 17 päivänä syyskuuta 2003 päivätyssä kirjeessä päätöksestään aloittaa kyseisen toimenpiteen osalta perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa määrätty menettely. Tapaus kirjattiin numerolla N 57/03. Komission päätös menettelyn aloittamisesta julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (2) ja asianomaisia osapuolia pyydettiin esittämään huomautuksensa. |
| --- | --- |

(4)

Komissio ilmoitti Italialle 17 päivänä syyskuuta 2003 päivätyssä kirjeessä päätöksestään aloittaa kyseisen toimenpiteen osalta perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa määrätty menettely. Tapaus kirjattiin numerolla N 57/03. Komission päätös menettelyn aloittamisesta julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (2) ja asianomaisia osapuolia pyydettiin esittämään huomautuksensa.

| (5) | Italian viranomaiset pyysivät 23 päivänä lokakuuta 2003 päivätyssä kirjeessä huomautuksiensa esittämistä varten asetetun määräajan jatkamista. Komissio hyväksyi määräajan jatkamisen 5 päivänä marraskuuta 2003 päivätyssä kirjeessä ja lähetti muistutuksen 16 päivänä joulukuuta 2003 päivätyssä kirjeessä. |
| --- | --- |

(5)

Italian viranomaiset pyysivät 23 päivänä lokakuuta 2003 päivätyssä kirjeessä huomautuksiensa esittämistä varten asetetun määräajan jatkamista. Komissio hyväksyi määräajan jatkamisen 5 päivänä marraskuuta 2003 päivätyssä kirjeessä ja lähetti muistutuksen 16 päivänä joulukuuta 2003 päivätyssä kirjeessä.

| (6) | Italia esitti huomautuksia 18 päivänä helmikuuta 2004 päivätyssä kirjeessä, joka kirjattiin saapuneeksi 23 päivänä helmikuuta 2004, sekä 10 päivänä syyskuuta 2004 päivätyssä kirjeessä, joka kirjattiin saapuneeksi 15 päivänä syyskuuta 2004. Muut asianomaiset osapuolet eivät ole esittäneet huomautuksia. |
| --- | --- |

(6)

Italia esitti huomautuksia 18 päivänä helmikuuta 2004 päivätyssä kirjeessä, joka kirjattiin saapuneeksi 23 päivänä helmikuuta 2004, sekä 10 päivänä syyskuuta 2004 päivätyssä kirjeessä, joka kirjattiin saapuneeksi 15 päivänä syyskuuta 2004. Muut asianomaiset osapuolet eivät ole esittäneet huomautuksia.

II   TUKIOHJELMAN YKSITYISKOHTAINEN KUVAUS

| (7) | Joulukuun 24 päivänä 2002 annetun asetuksen N:o 282, joka muutettiin 21 päivänä helmikuuta 2003 laiksi N:o 27, 5 e §:ssä jatketaan 18 päivänä lokakuuta 2001 annetun lain N:o 3834 §:n 1 momentissa säädettyjä etuuksia, jotka on tarkoitettu yksinomaan sellaisille yrityksille, jotka tekivät investointeja luonnonmullistuksista vuonna 2002 kärsineissä kunnissa. Italian talous- ja valtiovarainministeriö on selkeyttänyt 24 päivänä joulukuuta 2002 annetun asetuksen N:o 2825 e §:ää 31 päivänä heinäkuuta 2003 päivätyllä valtiontulokonttorin (Agenzia delle Entrate) kiertokirjeellä nro 43/E. Asianomaiset kunnat sijaitsevat alueilla, jotka on yksilöity seuraavissa säädöksissä:






  — | lokakuun 29 päivänä 2002 annettu pääministerin asetus, jossa säädetään hätätilan julistamisesta Etnan vulkaaniseen toimintaan ja seismisiin tapahtumiin Catanian maakunnan alueella liittyvien vakavien purkausilmiöiden johdosta, |
| --- | --- | --- |

(7)

Joulukuun 24 päivänä 2002 annetun asetuksen N:o 282, joka muutettiin 21 päivänä helmikuuta 2003 laiksi N:o 27, 5 e §:ssä jatketaan 18 päivänä lokakuuta 2001 annetun lain N:o 3834 §:n 1 momentissa säädettyjä etuuksia, jotka on tarkoitettu yksinomaan sellaisille yrityksille, jotka tekivät investointeja luonnonmullistuksista vuonna 2002 kärsineissä kunnissa. Italian talous- ja valtiovarainministeriö on selkeyttänyt 24 päivänä joulukuuta 2002 annetun asetuksen N:o 2825 e §:ää 31 päivänä heinäkuuta 2003 päivätyllä valtiontulokonttorin (Agenzia delle Entrate) kiertokirjeellä nro 43/E. Asianomaiset kunnat sijaitsevat alueilla, jotka on yksilöity seuraavissa säädöksissä:

—

lokakuun 29 päivänä 2002 annettu pääministerin asetus, jossa säädetään hätätilan julistamisesta Etnan vulkaaniseen toimintaan ja seismisiin tapahtumiin Catanian maakunnan alueella liittyvien vakavien purkausilmiöiden johdosta,

| — | lokakuun 31 päivänä 2002 annettu pääministerin asetus, jossa säädetään hätätilan julistamisesta Campobasson maakunnan alueella 31 päivänä lokakuuta 2002 tapahtuneiden vakavien seismisten ilmiöiden johdosta, |
| --- | --- |

—

lokakuun 31 päivänä 2002 annettu pääministerin asetus, jossa säädetään hätätilan julistamisesta Campobasson maakunnan alueella 31 päivänä lokakuuta 2002 tapahtuneiden vakavien seismisten ilmiöiden johdosta,

| — | marraskuun 8 päivänä 2002 annettu pääministerin asetus, jossa säädetään hätätilan julistamisesta Foggian maakunnan alueella 31 päivänä lokakuuta 2002 tapahtuneiden vakavien seismisten ilmiöiden johdosta, |
| --- | --- |

—

marraskuun 8 päivänä 2002 annettu pääministerin asetus, jossa säädetään hätätilan julistamisesta Foggian maakunnan alueella 31 päivänä lokakuuta 2002 tapahtuneiden vakavien seismisten ilmiöiden johdosta,

| — | marraskuun 29 päivänä 2002 annettu pääministerin asetus, jossa säädetään hätätilan julistamisesta Ligurian, Lombardian, Piemonten, Veneton, Friuli Venezia Giulian ja Emilia Romagnan alueilla tapahtuneiden poikkeuksellisten meteorologisten ilmiöiden (tulvat ja maanvyöryt) johdosta. |
| --- | --- |

—

marraskuun 29 päivänä 2002 annettu pääministerin asetus, jossa säädetään hätätilan julistamisesta Ligurian, Lombardian, Piemonten, Veneton, Friuli Venezia Giulian ja Emilia Romagnan alueilla tapahtuneiden poikkeuksellisten meteorologisten ilmiöiden (tulvat ja maanvyöryt) johdosta.

| (8) | Lisäksi kyseisissä kunnissa oli tarpeen käynnistää evakuointi tai kieltää liikenne kuntiin johtavilla pääväylillä. |
| --- | --- |

(8)

Lisäksi kyseisissä kunnissa oli tarpeen käynnistää evakuointi tai kieltää liikenne kuntiin johtavilla pääväylillä.

| (9) | Komissio sai tietää lehtiartikkeleista, että poikkeuksellisista meteorologisista ilmiöistä kärsineistä kunnista Ligurian, Lombardian, Piemonten, Veneton, Friuli Venezia Giulian ja Emilia Romagnan alueilla oli laadittu luettelo 28 päivänä toukokuuta 2003 annetulla pääministerin määräyksellä, joka julkaistiin 3 päivänä kesäkuuta 2003 Italian tasavallan virallisessa lehdessä nro 126. |
| --- | --- |

(9)

Komissio sai tietää lehtiartikkeleista, että poikkeuksellisista meteorologisista ilmiöistä kärsineistä kunnista Ligurian, Lombardian, Piemonten, Veneton, Friuli Venezia Giulian ja Emilia Romagnan alueilla oli laadittu luettelo 28 päivänä toukokuuta 2003 annetulla pääministerin määräyksellä, joka julkaistiin 3 päivänä kesäkuuta 2003 Italian tasavallan virallisessa lehdessä nro 126.

| (10) | Lokakuun 18 päivänä 2001 annetun lain N:o 383 voimassaolon jatkamista koskeva toimenpide tuli voimaan 23 päivänä helmikuuta 2003, toisin sanoen seuraavana päivänä sen jälkeen, kun 21 päivänä helmikuuta 2003 annettu laki N:o 27 julkaistiin Italian tasavallan virallisen lehden nro 44 täydennysosassa nro 29 22 päivänä helmikuuta 2003. |
| --- | --- |

(10)

Lokakuun 18 päivänä 2001 annetun lain N:o 383 voimassaolon jatkamista koskeva toimenpide tuli voimaan 23 päivänä helmikuuta 2003, toisin sanoen seuraavana päivänä sen jälkeen, kun 21 päivänä helmikuuta 2003 annettu laki N:o 27 julkaistiin Italian tasavallan virallisen lehden nro 44 täydennysosassa nro 29 22 päivänä helmikuuta 2003.

| (11) | Ohjelman tavoitteena on investointien toteuttaminen tämän päätöksen johdanto-osan 7 kappaleessa tarkoitetuissa pääministerin asetuksissa mainituilla luonnonmullistuksista kärsineillä alueilla. |
| --- | --- |

(11)

Ohjelman tavoitteena on investointien toteuttaminen tämän päätöksen johdanto-osan 7 kappaleessa tarkoitetuissa pääministerin asetuksissa mainituilla luonnonmullistuksista kärsineillä alueilla.

| (12) | Toimenpiteestä voivat hyötyä sellaiset minkä tahansa alan yritykset, jotka ovat tehneet investointeja edellä mainituista luonnonmullistuksista kärsineissä kunnissa. Heinäkuun 31 päivänä 2003 päivätyssä valtiontulokonttorin kiertokirjeessä nro 43/E todetaan, että toimenpiteen tarkoitus on edistää niiden yritysten investointeja, joille on suoraan tai välillisesti aiheutunut taloudellista vahinkoa niiden sijaintikunnissa tapahtuneista luonnonmullistuksista johtuneista suurista vaikeuksista. Tietyn kunnan kaikkien yritysten voidaan katsoa kärsineen kyseistä vahinkoa ainoastaan, jos:






  — | evakuointimääräykset ovat koskeneet huomattavaa määrää rakennuksia, jolloin koko kunnan alueen talous kärsi tilanteesta, |
| --- | --- | --- |

(12)

Toimenpiteestä voivat hyötyä sellaiset minkä tahansa alan yritykset, jotka ovat tehneet investointeja edellä mainituista luonnonmullistuksista kärsineissä kunnissa. Heinäkuun 31 päivänä 2003 päivätyssä valtiontulokonttorin kiertokirjeessä nro 43/E todetaan, että toimenpiteen tarkoitus on edistää niiden yritysten investointeja, joille on suoraan tai välillisesti aiheutunut taloudellista vahinkoa niiden sijaintikunnissa tapahtuneista luonnonmullistuksista johtuneista suurista vaikeuksista. Tietyn kunnan kaikkien yritysten voidaan katsoa kärsineen kyseistä vahinkoa ainoastaan, jos:

—

evakuointimääräykset ovat koskeneet huomattavaa määrää rakennuksia, jolloin koko kunnan alueen talous kärsi tilanteesta,

| — | kaikki kuntaan johtavat pääväylät on kunnanjohtajan määräyksestä suljettu liikenteeltä. |
| --- | --- |

—

kaikki kuntaan johtavat pääväylät on kunnanjohtajan määräyksestä suljettu liikenteeltä.

Kiertokirjeen mukaan muissa tapauksissa tukea saavat ainoastaan ne yritykset, joilla on toimitiloja kyseisten teiden varsilla tai kunnanjohtajan määräyksissä tarkoitetuissa rakennuksissa.

| (13) | Kyseisellä toimenpiteellä jatketaan 18 päivänä lokakuuta 2001 annetun lain N:o 383 säännöksiä toiseen 25 päivänä lokakuuta 2001 voimassa olleen verotuskauden jälkeiseen peräkkäiseen verovuoteen ja rajataan koskemaan ainoastaan 31 päivään heinäkuuta 2003 mennessä tehtyjä investointeja. Lain mukaan ne 1 päivästä heinäkuuta 2001 alkaen tehdyt investoinnit, jotka vastaavat 50:tä prosenttia edeltävien viiden vuoden aikana tehtyjen investointien keskiarvon ylittävistä investoinneista, voidaan vähentää yritysten ja itsenäisten elinkeinonharjoittajien verotuksessa. Keskiarvoa laskettaessa ei oteta huomioon sen vuoden investointeja, jolloin investointien määrä on ollut suurin. Kiinteistöinvestointien osalta voimassaolon jatkaminen koskee investointeja, jotka on tehty 25 päivän lokakuuta 2001 jälkeiseen kolmanteen verovuoteen mennessä, toisin sanoen viimeistään 31 päivänä heinäkuuta 2004. |
| --- | --- |

(13)

Kyseisellä toimenpiteellä jatketaan 18 päivänä lokakuuta 2001 annetun lain N:o 383 säännöksiä toiseen 25 päivänä lokakuuta 2001 voimassa olleen verotuskauden jälkeiseen peräkkäiseen verovuoteen ja rajataan koskemaan ainoastaan 31 päivään heinäkuuta 2003 mennessä tehtyjä investointeja. Lain mukaan ne 1 päivästä heinäkuuta 2001 alkaen tehdyt investoinnit, jotka vastaavat 50:tä prosenttia edeltävien viiden vuoden aikana tehtyjen investointien keskiarvon ylittävistä investoinneista, voidaan vähentää yritysten ja itsenäisten elinkeinonharjoittajien verotuksessa. Keskiarvoa laskettaessa ei oteta huomioon sen vuoden investointeja, jolloin investointien määrä on ollut suurin. Kiinteistöinvestointien osalta voimassaolon jatkaminen koskee investointeja, jotka on tehty 25 päivän lokakuuta 2001 jälkeiseen kolmanteen verovuoteen mennessä, toisin sanoen viimeistään 31 päivänä heinäkuuta 2004.

| (14) | Ohjelmalla pyritään edistämään investointeja uusien tuotantolaitosten luomiseksi, nykyisten laitosten laajentamiseksi, toiminnan elvyttämiseksi ja nykyaikaistamiseksi, kesken olevien töiden loppuun saattamiseksi sekä uusien tuotantolaitosten hankkimiseksi. |
| --- | --- |

(14)

Ohjelmalla pyritään edistämään investointeja uusien tuotantolaitosten luomiseksi, nykyisten laitosten laajentamiseksi, toiminnan elvyttämiseksi ja nykyaikaistamiseksi, kesken olevien töiden loppuun saattamiseksi sekä uusien tuotantolaitosten hankkimiseksi.

III   PÄÄTÖS ALOITTAA EY:N PERUSTAMISSOPIMUKSEN 88 ARTIKLAN 2 KOHDASSA TARKOITETTU MENETTELY

| (15) | Muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä, jäljempänä ’menettelyn aloittamisesta tehty päätös’, kyseistä toimenpidettä on tarkasteltu sen selvittämiseksi, voidaanko siihen soveltaa 87 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitettua poikkeusta, joka koskee luonnonmullistusten tai muiden poikkeuksellisten tapahtumien aiheuttaman vahingon korvaamiseen tarkoitettua tukea. |
| --- | --- |

(15)

Muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä, jäljempänä ’menettelyn aloittamisesta tehty päätös’, kyseistä toimenpidettä on tarkasteltu sen selvittämiseksi, voidaanko siihen soveltaa 87 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitettua poikkeusta, joka koskee luonnonmullistusten tai muiden poikkeuksellisten tapahtumien aiheuttaman vahingon korvaamiseen tarkoitettua tukea.

| (16) | Komissio on lisäksi arvioinut, voidaanko kyseiseen toimenpiteeseen soveltaa perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a ja/tai c alakohdassa tarkoitettuja poikkeuksia seuraavilla perusteilla: alueellisia valtiontukia koskevat suuntaviivat (3); Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta pienille ja keskisuurille yrityksille myönnettyyn valtiontukeen 12 päivänä tammikuuta 2001 annettu komission asetus (EY) N:o 70/2001 (4); yhteisön suuntaviivat maatalousalan valtiontuesta (5); kalastus- ja vesiviljelyalan valtiontukien tarkastelemista koskevat suuntaviivat (6). |
| --- | --- |

(16)

Komissio on lisäksi arvioinut, voidaanko kyseiseen toimenpiteeseen soveltaa perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a ja/tai c alakohdassa tarkoitettuja poikkeuksia seuraavilla perusteilla: alueellisia valtiontukia koskevat suuntaviivat (3); Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta pienille ja keskisuurille yrityksille myönnettyyn valtiontukeen 12 päivänä tammikuuta 2001 annettu komission asetus (EY) N:o 70/2001 (4); yhteisön suuntaviivat maatalousalan valtiontuesta (5); kalastus- ja vesiviljelyalan valtiontukien tarkastelemista koskevat suuntaviivat (6).

| (17) | Perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdan b alakohdan osalta komissio on menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä esittänyt epäilyjä siitä, että tuella korvattaisiin yksinomaan luonnonmullistusten aiheuttamaa vahinkoa, ja siitä, miten voidaan sulkea pois se mahdollisuus, ettei yksittäinen tuensaaja saa liikaa korvauksia. Se ei voinut hyväksyä toimenpidettä tukena, joka on tarkoitettu luonnonmullistusten tai muiden poikkeuksellisten tapahtumien aiheuttaman vahingon korvaamiseen. |
| --- | --- |

(17)

Perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdan b alakohdan osalta komissio on menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä esittänyt epäilyjä siitä, että tuella korvattaisiin yksinomaan luonnonmullistusten aiheuttamaa vahinkoa, ja siitä, miten voidaan sulkea pois se mahdollisuus, ettei yksittäinen tuensaaja saa liikaa korvauksia. Se ei voinut hyväksyä toimenpidettä tukena, joka on tarkoitettu luonnonmullistusten tai muiden poikkeuksellisten tapahtumien aiheuttaman vahingon korvaamiseen.

| (18) | Italian viranomaiset eivät ole ilmoittaneet edellä mainittujen luonnonmullistusten aiheuttamien välittömien vahinkojen määrää. Ne ovat todenneet, että ohjelma perustuu vahingon makroekonomisiin vaikutuksiin, ja perustelleet kyseistä lähestymistapaa sillä, että vahingon määrää on mahdotonta todeta yksittäisen yrityksen tasolla ilman, että toimenpiteestä tulee tehoton ja hidas. |
| --- | --- |

(18)

Italian viranomaiset eivät ole ilmoittaneet edellä mainittujen luonnonmullistusten aiheuttamien välittömien vahinkojen määrää. Ne ovat todenneet, että ohjelma perustuu vahingon makroekonomisiin vaikutuksiin, ja perustelleet kyseistä lähestymistapaa sillä, että vahingon määrää on mahdotonta todeta yksittäisen yrityksen tasolla ilman, että toimenpiteestä tulee tehoton ja hidas.

| (19) | Komissio totesi menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä, että Italian viranomaisten esittämien tietojen perusteella ei voida päätellä kyseisen toimenpiteen luonteen ja järjestelyjen vuoksi, että se oli tarkoitettu korvaamaan luonnonmullistusten aiheuttamia vahinkoja. Komissio ei voinut järjestelyjen perusteella päätellä, että:






  — | tuensaaja on tosiasiallisesti vahinkoa kärsinyt yritys, |
| --- | --- | --- |

(19)

Komissio totesi menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä, että Italian viranomaisten esittämien tietojen perusteella ei voida päätellä kyseisen toimenpiteen luonteen ja järjestelyjen vuoksi, että se oli tarkoitettu korvaamaan luonnonmullistusten aiheuttamia vahinkoja. Komissio ei voinut järjestelyjen perusteella päätellä, että:

—

tuensaaja on tosiasiallisesti vahinkoa kärsinyt yritys,

| — | kyseinen vahinko on aiheutunut yksinomaan jostakin tämän johdanto-osan 7 kappaleessa mainituissa pääministerin asetuksessa tarkoitetuista luonnonmullistuksista, |
| --- | --- |

—

kyseinen vahinko on aiheutunut yksinomaan jostakin tämän johdanto-osan 7 kappaleessa mainituissa pääministerin asetuksessa tarkoitetuista luonnonmullistuksista,

| — | yrityksen saama tuki rajoittuu yksinomaan luonnonmullistusten aiheuttaman vahingon korvaamiseen ja että se sulkee pois mahdollisuuden yksittäisen tuensaajan saamiin liian suuriin korvauksiin. Tukea ei ole sidottu yritykselle aiheutuneeseen vahinkoon, mitä osoittaa myös se, että kyseisen ohjelman järjestelyjen takia luonnonmullistuksien aiheuttamasta vahingosta kärsinyt yritys ei välttämättä saa tukea kyseisestä ohjelmasta. Yritys, joka tekee investoinnin ainoastaan korvatakseen asianomaisista luonnonmullistuksista aiheutuneen vahingon, saattaa jäädä ilman tukea, jos investoinnin arvo alittaa viimeisten viiden vuoden aikana tehtyjen investointien keskiarvon. Samaten ilman kyseisen ohjelman tukea voi jäädä lisäksi yritys, joka tekee investoinnin ainoastaan korvatakseen asianomaisista luonnonmullistuksista aiheutuneen vahingon ja joka samana varainhoitovuonna tekee tappiota. |
| --- | --- |

—

yrityksen saama tuki rajoittuu yksinomaan luonnonmullistusten aiheuttaman vahingon korvaamiseen ja että se sulkee pois mahdollisuuden yksittäisen tuensaajan saamiin liian suuriin korvauksiin. Tukea ei ole sidottu yritykselle aiheutuneeseen vahinkoon, mitä osoittaa myös se, että kyseisen ohjelman järjestelyjen takia luonnonmullistuksien aiheuttamasta vahingosta kärsinyt yritys ei välttämättä saa tukea kyseisestä ohjelmasta. Yritys, joka tekee investoinnin ainoastaan korvatakseen asianomaisista luonnonmullistuksista aiheutuneen vahingon, saattaa jäädä ilman tukea, jos investoinnin arvo alittaa viimeisten viiden vuoden aikana tehtyjen investointien keskiarvon. Samaten ilman kyseisen ohjelman tukea voi jäädä lisäksi yritys, joka tekee investoinnin ainoastaan korvatakseen asianomaisista luonnonmullistuksista aiheutuneen vahingon ja joka samana varainhoitovuonna tekee tappiota.

| (20) | Perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a ja/tai c alakohdassa tarkoitettujen poikkeusten soveltuvuuden osalta komissio arvioi menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä, että toimenpiteeseen voitaisiin mahdollisesti soveltaa investointitukea koskevia poikkeuksia. |
| --- | --- |

(20)

Perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a ja/tai c alakohdassa tarkoitettujen poikkeusten soveltuvuuden osalta komissio arvioi menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä, että toimenpiteeseen voitaisiin mahdollisesti soveltaa investointitukea koskevia poikkeuksia.

| (21) | Komissio suhtautuu edellä mainittujen poikkeusten osalta epäilevästi ennen kaikkea siihen, että ohjelmasta myönnetyt tuet koskevat ainoastaan aluetukia saavia alueita vuosia 2000–2006 koskevan Italian aluetukikartan mukaisesti. Komissio suhtautuu epäilevästi lisäksi seuraaviin kohtiin:






  — | vastaako investointien määrittely ohjelmassa sääntöjä, jotka määritellään alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen 4.4 kohdassa ja asetuksen (EY) N:o 70/2001 2 artiklan c alakohdassa, |
| --- | --- | --- |

(21)

Komissio suhtautuu edellä mainittujen poikkeusten osalta epäilevästi ennen kaikkea siihen, että ohjelmasta myönnetyt tuet koskevat ainoastaan aluetukia saavia alueita vuosia 2000–2006 koskevan Italian aluetukikartan mukaisesti. Komissio suhtautuu epäilevästi lisäksi seuraaviin kohtiin:

—

vastaako investointien määrittely ohjelmassa sääntöjä, jotka määritellään alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen 4.4 kohdassa ja asetuksen (EY) N:o 70/2001 2 artiklan c alakohdassa,

| — | noudattaako tukiohjelman tuki-intensiteetti Italian aluetukikartassa kaudelle 2000–2006 määriteltyjä alueellisia enimmäismääriä tai pk-yritysten osalta asetuksen (EY) N:o 70/2001 4 artiklan 2 kohdassa säädettyjä tuki-intensiteettejä; tuki-intensiteetti olisi laskettava suhteessa alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen 4.5 kohdassa ja asetuksen (EY) N:o 70/2001 4 artiklan 5 kohdassa määritellyn tukijärjestelmän vakioperusteen muodostaviin kuluihin, |
| --- | --- |

—

noudattaako tukiohjelman tuki-intensiteetti Italian aluetukikartassa kaudelle 2000–2006 määriteltyjä alueellisia enimmäismääriä tai pk-yritysten osalta asetuksen (EY) N:o 70/2001 4 artiklan 2 kohdassa säädettyjä tuki-intensiteettejä; tuki-intensiteetti olisi laskettava suhteessa alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen 4.5 kohdassa ja asetuksen (EY) N:o 70/2001 4 artiklan 5 kohdassa määritellyn tukijärjestelmän vakioperusteen muodostaviin kuluihin,

| — | onko noudatettu tuen kasautumista koskevia sääntöjä, jotka määritellään alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen 4.18–4.21 kohdassa ja asetuksen (EY) N:o 70/2001 8 artiklassa, |
| --- | --- |

—

onko noudatettu tuen kasautumista koskevia sääntöjä, jotka määritellään alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen 4.18–4.21 kohdassa ja asetuksen (EY) N:o 70/2001 8 artiklassa,

| — | onko noudatettu tuen välttämättömyyttä koskevaa periaatetta, josta säädetään alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen 4.2 kohdassa ja asetuksen (EY) N:o 70/2001 7 artiklassa, |
| --- | --- |

—

onko noudatettu tuen välttämättömyyttä koskevaa periaatetta, josta säädetään alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen 4.2 kohdassa ja asetuksen (EY) N:o 70/2001 7 artiklassa,

| — | onko tuensaajan osuus toimenpiteiden rahoituksesta ollut vähintään 25 prosenttia, kuten alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen 4.2 kohdassa ja asetuksen (EY) N:o 70/2001 4 artiklan 3 kohdassa edellytetään, jotta voitaisiin varmistaa, että tuetut tuotantoinvestoinnit ovat kannattavia ja rahoituksellisesti vahvalla pohjalla, |
| --- | --- |

—

onko tuensaajan osuus toimenpiteiden rahoituksesta ollut vähintään 25 prosenttia, kuten alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen 4.2 kohdassa ja asetuksen (EY) N:o 70/2001 4 artiklan 3 kohdassa edellytetään, jotta voitaisiin varmistaa, että tuetut tuotantoinvestoinnit ovat kannattavia ja rahoituksellisesti vahvalla pohjalla,

| — | onko maatalousalan valtiontukia koskevien yhteisön suuntaviivojen sekä kalastus- ja vesiviljelyalan valtiontukien tarkastelemista koskevien suuntaviivojen mukaisia edellytyksiä noudatettu. |
| --- | --- |

—

onko maatalousalan valtiontukia koskevien yhteisön suuntaviivojen sekä kalastus- ja vesiviljelyalan valtiontukien tarkastelemista koskevien suuntaviivojen mukaisia edellytyksiä noudatettu.

IV   ITALIAN ESITTÄMÄT HUOMAUTUKSET

| (22) | Italia esitti menettelyn aloittamisesta tehtyyn komission päätökseen antamissaan vastauksissa lisätietoja ja huomautuksia, joiden pääkohdat esitetään tiivistetysti jäljempänä. |
| --- | --- |

(22)

Italia esitti menettelyn aloittamisesta tehtyyn komission päätökseen antamissaan vastauksissa lisätietoja ja huomautuksia, joiden pääkohdat esitetään tiivistetysti jäljempänä.

| (23) | Italian viranomaiset ovat huomauttaneet, että tukialueen muodostavat 29 päivänä lokakuuta 2002, 31 päivänä lokakuuta 2002 ja 8 päivänä marraskuuta 2002 annetuissa pääministerin asetuksissa mainitut kunnat. Lokakuun 29 päivänä 2002 annetun asetuksen 1 §.ssä säädetään, että tukea myönnetään yksinomaan sellaisille kunnille, joissa oli tulvia ja joissa annettiin kunnanjohtajan määräyksiä evakuoinnista tai liikennöinnin kieltämisestä kunnan alueelle johtavilla pääväylillä. Kyseiset kunnat yksilöitiin pääministerin määräyksessä nro 3290. |
| --- | --- |

(23)

Italian viranomaiset ovat huomauttaneet, että tukialueen muodostavat 29 päivänä lokakuuta 2002, 31 päivänä lokakuuta 2002 ja 8 päivänä marraskuuta 2002 annetuissa pääministerin asetuksissa mainitut kunnat. Lokakuun 29 päivänä 2002 annetun asetuksen 1 §.ssä säädetään, että tukea myönnetään yksinomaan sellaisille kunnille, joissa oli tulvia ja joissa annettiin kunnanjohtajan määräyksiä evakuoinnista tai liikennöinnin kieltämisestä kunnan alueelle johtavilla pääväylillä. Kyseiset kunnat yksilöitiin pääministerin määräyksessä nro 3290.

| (24) | Mitä tulee epäilyihin siitä, onko tuensaaja todella kärsinyt vahinkoa ja onko kyseinen vahinko yksinomaan luonnonmullistusten aiheuttama, Italian viranomaiset vahvistivat, että tietyn kunnan kaikkien yritysten voidaan katsoa kärsineen tällaista vahinkoa ainoastaan, jos:






  — | evakuointimääräykset ovat koskeneet huomattavaa määrää rakennuksia, jolloin koko kunnan alueen talous on kärsinyt tilanteesta, |
| --- | --- | --- |

(24)

Mitä tulee epäilyihin siitä, onko tuensaaja todella kärsinyt vahinkoa ja onko kyseinen vahinko yksinomaan luonnonmullistusten aiheuttama, Italian viranomaiset vahvistivat, että tietyn kunnan kaikkien yritysten voidaan katsoa kärsineen tällaista vahinkoa ainoastaan, jos:

—

evakuointimääräykset ovat koskeneet huomattavaa määrää rakennuksia, jolloin koko kunnan alueen talous on kärsinyt tilanteesta,

| — | kaikki kuntaan johtavat pääväylät on kunnanjohtajan määräyksestä suljettu liikenteeltä. |
| --- | --- |

—

kaikki kuntaan johtavat pääväylät on kunnanjohtajan määräyksestä suljettu liikenteeltä.

| (25) | Tämän vuoksi Italian viranomaiset katsovat, että pääasialliset tuensaajat ovat tosiasiallisesti sellaiset luonnonilmiöstä todella kärsineet yritykset, joilla on toimitiloja väylien varrella tai edellä mainittujen evakuointimääräysten kohteena olevissa rakennuksissa. |
| --- | --- |

(25)

Tämän vuoksi Italian viranomaiset katsovat, että pääasialliset tuensaajat ovat tosiasiallisesti sellaiset luonnonilmiöstä todella kärsineet yritykset, joilla on toimitiloja väylien varrella tai edellä mainittujen evakuointimääräysten kohteena olevissa rakennuksissa.

| (26) | Italian viranomaiset toteavat kärsityn vahingon ja myönnetyn tuen välisen yhteyden osalta, että perustamissopimuksessa ei suljeta pois mahdollisuutta ottaa huomioon tietyllä alueella aiheutuneet kokonaisvahingot. Ohjelma perustuu makrotaloutta koskevan vahingon käsitteeseen, koska tehokkuutta ja oikeaa ajoitusta koskevat vaatimukset eivät sallineet kunkin yrityksen kärsimän vahingon arvioimista yksittäisesti. Italian viranomaiset osoittavat kuitenkin makrotaloutta koskevien tietojen nojalla, että ohjelman perusteella myönnetty tuki on selvästi vahinkoja vähäisempää. |
| --- | --- |

(26)

Italian viranomaiset toteavat kärsityn vahingon ja myönnetyn tuen välisen yhteyden osalta, että perustamissopimuksessa ei suljeta pois mahdollisuutta ottaa huomioon tietyllä alueella aiheutuneet kokonaisvahingot. Ohjelma perustuu makrotaloutta koskevan vahingon käsitteeseen, koska tehokkuutta ja oikeaa ajoitusta koskevat vaatimukset eivät sallineet kunkin yrityksen kärsimän vahingon arvioimista yksittäisesti. Italian viranomaiset osoittavat kuitenkin makrotaloutta koskevien tietojen nojalla, että ohjelman perusteella myönnetty tuki on selvästi vahinkoja vähäisempää.

| (27) | Italian viranomaiset huomauttivat myös, että joissakin tapauksissa komissio on hyväksynyt tukia tietyn alan elvyttämiseen tai vahinkojen korvaamiseen välillisemmin. |
| --- | --- |

(27)

Italian viranomaiset huomauttivat myös, että joissakin tapauksissa komissio on hyväksynyt tukia tietyn alan elvyttämiseen tai vahinkojen korvaamiseen välillisemmin.

| (28) | Italian viranomaiset vahvistivat 10 päivänä syyskuuta 2004 päivätyssä kirjeessä, että toimenpide perustuu makrotaloudelliseen lähestymistapaan. Ne täsmensivät kuitenkin, että yrityksiltä pyydetään nimenomaista todistusta tai ilmoitusta sen todentamiseksi, että yksittäisille yrityksille on todella aiheutunut vahinkoa. Finanssiviranomaiset voivat suorittaa tarvittavat tarkastukset. Kyseisissä todistuksissa on pystyttävä osoittamaan yrityksen oikeus tukeen sillä perusteella, että se sijaitsee tukeen oikeutetulla alueella. Lisäksi yritysten on todistettava, että tuen määrä ei ole vahinkoa suurempi ja ettei liikakorvauksia ole tapahtunut. |
| --- | --- |

(28)

Italian viranomaiset vahvistivat 10 päivänä syyskuuta 2004 päivätyssä kirjeessä, että toimenpide perustuu makrotaloudelliseen lähestymistapaan. Ne täsmensivät kuitenkin, että yrityksiltä pyydetään nimenomaista todistusta tai ilmoitusta sen todentamiseksi, että yksittäisille yrityksille on todella aiheutunut vahinkoa. Finanssiviranomaiset voivat suorittaa tarvittavat tarkastukset. Kyseisissä todistuksissa on pystyttävä osoittamaan yrityksen oikeus tukeen sillä perusteella, että se sijaitsee tukeen oikeutetulla alueella. Lisäksi yritysten on todistettava, että tuen määrä ei ole vahinkoa suurempi ja ettei liikakorvauksia ole tapahtunut.

| (29) | Mitä tulee tämän päätöksen johdanto-osan 16 kappaleessa mainittujen säännösten ja määräysten perusteella suoritettuun toimenpiteen yhteensopivuuden selvittämiseen perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a ja/tai c alakohdassa tarkoitettujen poikkeusten kanssa, Italian viranomaiset ovat ainoastaan huomauttaneet, että toimenpidettä koskevien alueiden yksilöinti perustuu suoraan ja yksinomaan luonnonmullistuksiin. |
| --- | --- |

(29)

Mitä tulee tämän päätöksen johdanto-osan 16 kappaleessa mainittujen säännösten ja määräysten perusteella suoritettuun toimenpiteen yhteensopivuuden selvittämiseen perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a ja/tai c alakohdassa tarkoitettujen poikkeusten kanssa, Italian viranomaiset ovat ainoastaan huomauttaneet, että toimenpidettä koskevien alueiden yksilöinti perustuu suoraan ja yksinomaan luonnonmullistuksiin.

| (30) | Ne painottavat, että tukien yhteensopivuutta on arvioitava perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdan b alakohdan perusteella siltä osin kuin kyse on tuesta luonnonmullistusten tai muiden poikkeuksellisten tapahtumien aiheuttaman vahingon korvaamiseksi. |
| --- | --- |

(30)

Ne painottavat, että tukien yhteensopivuutta on arvioitava perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdan b alakohdan perusteella siltä osin kuin kyse on tuesta luonnonmullistusten tai muiden poikkeuksellisten tapahtumien aiheuttaman vahingon korvaamiseksi.

| (31) | Italian viranomaiset totesivat 10 päivänä syyskuuta 2004 päivätyssä kirjeessä, että tukia on pidettävä yhteismarkkinoille soveltuvina kyseisen poikkeuksen vuoksi ja että tämän vuoksi asiaa ei tarvitse tarkastella enää muiden poikkeusten tai suuntaviivojen perusteella. |
| --- | --- |

(31)

Italian viranomaiset totesivat 10 päivänä syyskuuta 2004 päivätyssä kirjeessä, että tukia on pidettävä yhteismarkkinoille soveltuvina kyseisen poikkeuksen vuoksi ja että tämän vuoksi asiaa ei tarvitse tarkastella enää muiden poikkeusten tai suuntaviivojen perusteella.

V   ARVIOINTI

| (32) | Jotta voidaan arvioida, onko kyseinen tuki perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua tukea, on määritettävä, suositaanko sillä tuensaajia, myönnetäänkö tuki valtion varoista, sekä vaikuttavatko kyseiset toimenpiteet kilpailuun ja yhteisön sisäiseen kauppaan. |
| --- | --- |

(32)

Jotta voidaan arvioida, onko kyseinen tuki perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua tukea, on määritettävä, suositaanko sillä tuensaajia, myönnetäänkö tuki valtion varoista, sekä vaikuttavatko kyseiset toimenpiteet kilpailuun ja yhteisön sisäiseen kauppaan.

| (33) | Perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan ensimmäinen peruselementti on se mahdollisuus, että toimenpiteellä suositaan joitakin erityisiä tuensaajia. Tämän vuoksi on määriteltävä, saavatko yritykset sellaista taloudellista etuutta, jota ne eivät olisi saaneet tavanomaisissa markkinaolosuhteissa, tai säästyvätkö ne kustannuksilta, joita yritykset normaalisti joutuvat omista varoistaan maksamaan, sekä myönnetäänkö kyseistä etuutta tietylle yritysryhmälle. Mahdollisuus vähentää verotuksessa osa tehdyistä investoinneista merkitsee tuensaajille taloudellista etuutta, koska niiden verotettava tulo ja samalla siitä maksettava vero ovat pienemmät kuin mitä yritysten olisi periaatteessa maksettava. Lisäksi toimenpiteet on tarkoitettu yrityksille, jotka toimivat – ja erityisesti tekevät investointeja – tietyillä Italian alueilla ja suosivat niitä, koska tukea ei myönnetä muualle sijoittautuneille yrityksille. |
| --- | --- |

(33)

Perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan ensimmäinen peruselementti on se mahdollisuus, että toimenpiteellä suositaan joitakin erityisiä tuensaajia. Tämän vuoksi on määriteltävä, saavatko yritykset sellaista taloudellista etuutta, jota ne eivät olisi saaneet tavanomaisissa markkinaolosuhteissa, tai säästyvätkö ne kustannuksilta, joita yritykset normaalisti joutuvat omista varoistaan maksamaan, sekä myönnetäänkö kyseistä etuutta tietylle yritysryhmälle. Mahdollisuus vähentää verotuksessa osa tehdyistä investoinneista merkitsee tuensaajille taloudellista etuutta, koska niiden verotettava tulo ja samalla siitä maksettava vero ovat pienemmät kuin mitä yritysten olisi periaatteessa maksettava. Lisäksi toimenpiteet on tarkoitettu yrityksille, jotka toimivat – ja erityisesti tekevät investointeja – tietyillä Italian alueilla ja suosivat niitä, koska tukea ei myönnetä muualle sijoittautuneille yrityksille.

| (34) | Perustamissopimuksen 87 artiklan toisen soveltamisedellytyksen mukaan tuki on myönnettävä valtion varoista. Tässä erityistapauksessa valtion varojen käyttö toteutuu siinä muodossa, että valtion tulot vähenevät: tuloverotuksen alentaminen vähentää valtion verotuloja. |
| --- | --- |

(34)

Perustamissopimuksen 87 artiklan toisen soveltamisedellytyksen mukaan tuki on myönnettävä valtion varoista. Tässä erityistapauksessa valtion varojen käyttö toteutuu siinä muodossa, että valtion tulot vähenevät: tuloverotuksen alentaminen vähentää valtion verotuloja.

| (35) | Perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan kolmannen ja neljännen soveltamisedellytyksen perusteella tuen on vääristettävä tai sen on uhattava vääristää kilpailua ja oltava omiaan vaikuttamaan yhteisön sisäiseen kauppaan. Tässä erityistapauksessa toimenpiteet uhkaavat vääristää kilpailua, koska ne vahvistavat tuensaajayritysten rahoitusasemaa ja toimintamahdollisuuksia suhteessa niiden kilpailijoihin, jotka eivät saa tukea. Jos ilmiö esiintyy yhteisön sisäisessä kaupassa, toimenpiteet vaikuttavat kyseisiin kilpailijoihin. Kyseiset toimenpiteet vääristävät kilpailua ja vaikuttavat yhteisön sisäiseen kauppaan erityisesti silloin, kun tuensaajayritykset vievät osan tuotannostaan toisiin jäsenvaltioihin; vastaavasti jos tuensaajayritykset eivät harjoita vientiä, kansallista tuotantoa suosii se, että eri jäsenvaltioihin sijoittautuneiden jäsenvaltioiden mahdollisuus viedä tuotteitaan Italian markkinoille tästä syystä vähenee (7). Sama tapahtuu, kun yksi jäsenvaltio myöntää tukia palvelu- ja jakelualalla toimiville yrityksille (8). |
| --- | --- |

(35)

Perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan kolmannen ja neljännen soveltamisedellytyksen perusteella tuen on vääristettävä tai sen on uhattava vääristää kilpailua ja oltava omiaan vaikuttamaan yhteisön sisäiseen kauppaan. Tässä erityistapauksessa toimenpiteet uhkaavat vääristää kilpailua, koska ne vahvistavat tuensaajayritysten rahoitusasemaa ja toimintamahdollisuuksia suhteessa niiden kilpailijoihin, jotka eivät saa tukea. Jos ilmiö esiintyy yhteisön sisäisessä kaupassa, toimenpiteet vaikuttavat kyseisiin kilpailijoihin. Kyseiset toimenpiteet vääristävät kilpailua ja vaikuttavat yhteisön sisäiseen kauppaan erityisesti silloin, kun tuensaajayritykset vievät osan tuotannostaan toisiin jäsenvaltioihin; vastaavasti jos tuensaajayritykset eivät harjoita vientiä, kansallista tuotantoa suosii se, että eri jäsenvaltioihin sijoittautuneiden jäsenvaltioiden mahdollisuus viedä tuotteitaan Italian markkinoille tästä syystä vähenee (7). Sama tapahtuu, kun yksi jäsenvaltio myöntää tukia palvelu- ja jakelualalla toimiville yrityksille (8).

| (36) | Näistä syistä kyseiset toimenpiteet ovat periaatteessa perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua kiellettyä tukea, ja niitä voidaan pitää yhteismarkkinoille soveltuvina ainoastaan, jos niihin voidaan soveltaa jotakin samassa perustamissopimuksessa määrättyä poikkeusta. |
| --- | --- |

(36)

Näistä syistä kyseiset toimenpiteet ovat periaatteessa perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua kiellettyä tukea, ja niitä voidaan pitää yhteismarkkinoille soveltuvina ainoastaan, jos niihin voidaan soveltaa jotakin samassa perustamissopimuksessa määrättyä poikkeusta.

| (37) | Komissio katsoo kuitenkin, että kyseisen toimenpiteen perusteella myönnetyt tuet eivät ole valtiontukea, jos ne täyttävät asetuksessa (EY) N:o 69/2001 (9) asetetut edellytykset tai niiden myöntämishetkellä voimassa olleen vähämerkityksistä tukea koskevan säännön. |
| --- | --- |

(37)

Komissio katsoo kuitenkin, että kyseisen toimenpiteen perusteella myönnetyt tuet eivät ole valtiontukea, jos ne täyttävät asetuksessa (EY) N:o 69/2001 (9) asetetut edellytykset tai niiden myöntämishetkellä voimassa olleen vähämerkityksistä tukea koskevan säännön.

| (38) | Koska kyse on jo voimaan tulleista toimenpiteistä, komissio pahoittelee, etteivät Italian viranomaiset täyttäneet perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdassa määrättyä tiedoksiantovelvollisuutta. |
| --- | --- |

(38)

Koska kyse on jo voimaan tulleista toimenpiteistä, komissio pahoittelee, etteivät Italian viranomaiset täyttäneet perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdassa määrättyä tiedoksiantovelvollisuutta.

| (39) | Kun komissio on päättänyt kyseisten toimenpiteiden olevan perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan mukaista valtiontukea, sen on tarkasteltava tuen soveltuvuutta yhteismarkkinoille perustamissopimuksen 87 artiklan 2 ja 3 kohdan nojalla. |
| --- | --- |

(39)

Kun komissio on päättänyt kyseisten toimenpiteiden olevan perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan mukaista valtiontukea, sen on tarkasteltava tuen soveltuvuutta yhteismarkkinoille perustamissopimuksen 87 artiklan 2 ja 3 kohdan nojalla.

| (40) | Komissio katsoo, että kyseiseen tukeen ei voida soveltaa perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettua poikkeusta, koska kyseessä ei ole sosiaalinen tuki. Myöskään 87 artiklan 2 kohdan c alakohta ei tule kyseeseen. Ilmeisistä syistä ei voida soveltaa myöskään 87 artiklan 3 kohdan b ja d alakohtaa. |
| --- | --- |

(40)

Komissio katsoo, että kyseiseen tukeen ei voida soveltaa perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettua poikkeusta, koska kyseessä ei ole sosiaalinen tuki. Myöskään 87 artiklan 2 kohdan c alakohta ei tule kyseeseen. Ilmeisistä syistä ei voida soveltaa myöskään 87 artiklan 3 kohdan b ja d alakohtaa.

| (41) | Perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a ja c alakohdan soveltamisen osalta komissio viittaa menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä ilmaistuihin epäilyksiin ja ottaa huomioon Italian viranomaisten menettelyn yhteydessä antamat lausunnot, joiden perusteella kyseiset tuet eivät vastaa yhtäkään poikkeusten tarkoituksista. Asianomainen jäsenvaltio ei ole toimittanut tietoja, joiden pohjalta komissio voisi arvioida ohjelman soveltuvuutta kyseisten poikkeusten perusteella, ja sen vuoksi tässä päätöksessä ei ole mahdollista arvioida ohjelmaa kyseisestä näkökulmasta. Tämä ei kuitenkaan poista sitä mahdollisuutta, että ohjelmasta myönnettyjä tukia pidettäisiin yhteismarkkinoille soveltuvina yksittäisen tarkastelun jälkeen ja että niihin voidaan soveltaa poikkeusasetuksia. |
| --- | --- |

(41)

Perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a ja c alakohdan soveltamisen osalta komissio viittaa menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä ilmaistuihin epäilyksiin ja ottaa huomioon Italian viranomaisten menettelyn yhteydessä antamat lausunnot, joiden perusteella kyseiset tuet eivät vastaa yhtäkään poikkeusten tarkoituksista. Asianomainen jäsenvaltio ei ole toimittanut tietoja, joiden pohjalta komissio voisi arvioida ohjelman soveltuvuutta kyseisten poikkeusten perusteella, ja sen vuoksi tässä päätöksessä ei ole mahdollista arvioida ohjelmaa kyseisestä näkökulmasta. Tämä ei kuitenkaan poista sitä mahdollisuutta, että ohjelmasta myönnettyjä tukia pidettäisiin yhteismarkkinoille soveltuvina yksittäisen tarkastelun jälkeen ja että niihin voidaan soveltaa poikkeusasetuksia.

| (42) | Komissio on arvioinut, voidaanko toimenpiteisiin soveltaa poikkeusta 87 artiklan 2 kohdan b alakohdan nojalla luonnonmullistusten tai muiden poikkeuksellisten tapahtumien aiheuttaman vahingon korvaamiseksi. On pantava merkille, että Italian viranomaiset ovat menettelyn yhteydessä painottaneet tukien vastaavan kyseistä tarkoitusta. |
| --- | --- |

(42)

Komissio on arvioinut, voidaanko toimenpiteisiin soveltaa poikkeusta 87 artiklan 2 kohdan b alakohdan nojalla luonnonmullistusten tai muiden poikkeuksellisten tapahtumien aiheuttaman vahingon korvaamiseksi. On pantava merkille, että Italian viranomaiset ovat menettelyn yhteydessä painottaneet tukien vastaavan kyseistä tarkoitusta.

| (43) | Perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdan b alakohdan nojalla voidaan korvata luonnonmullistusten tai muiden poikkeuksellisten tapahtumien aiheuttamat vahingot. Komissio katsoo yleisen käytännön mukaan, että tulivuorenpurkaukset, maanjäristykset, tulvat ja maanvyörymät ovat edellä mainitussa artiklassa tarkoitettuja luonnonmullistuksia. |
| --- | --- |

(43)

Perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdan b alakohdan nojalla voidaan korvata luonnonmullistusten tai muiden poikkeuksellisten tapahtumien aiheuttamat vahingot. Komissio katsoo yleisen käytännön mukaan, että tulivuorenpurkaukset, maanjäristykset, tulvat ja maanvyörymät ovat edellä mainitussa artiklassa tarkoitettuja luonnonmullistuksia.

| (44) | Kyseisestä ohjelmasta myönnetään tukia korvaamaan vahinkoa, joita yrityksille on aiheutunut joillakin Italian alueilla esiintyneiden luonnonmullistusten takia. Kyseiset luonnonmullistukset ja asianomaiset alueet on yksilöity ja rajattu hallinnollisissa asiakirjoissa. |
| --- | --- |

(44)

Kyseisestä ohjelmasta myönnetään tukia korvaamaan vahinkoa, joita yrityksille on aiheutunut joillakin Italian alueilla esiintyneiden luonnonmullistusten takia. Kyseiset luonnonmullistukset ja asianomaiset alueet on yksilöity ja rajattu hallinnollisissa asiakirjoissa.

| (45) | Kuten Italian viranomaiset ovat 10 päivänä syyskuuta 2004 päivätyssä kirjeessä vahvistaneet, toimenpide perustuu makrotaloudelliseen lähestymistapaan. Perustamissopimuksen ja komission yleisen käytännön perusteella on kuitenkin oltava selvä ja suora yhteys vahingon aiheuttaneen seikan ja sen korvaamiseksi tarkoitetun valtiontuen välillä. Yhteys on määriteltävä yksittäisten yritysten tasolla eikä makrotalouden tasolla (10). |
| --- | --- |

(45)

Kuten Italian viranomaiset ovat 10 päivänä syyskuuta 2004 päivätyssä kirjeessä vahvistaneet, toimenpide perustuu makrotaloudelliseen lähestymistapaan. Perustamissopimuksen ja komission yleisen käytännön perusteella on kuitenkin oltava selvä ja suora yhteys vahingon aiheuttaneen seikan ja sen korvaamiseksi tarkoitetun valtiontuen välillä. Yhteys on määriteltävä yksittäisten yritysten tasolla eikä makrotalouden tasolla (10).

| (46) | Epäsuorien vahinkojen osalta Euroopan yhteisön reaktiosta Itävallassa, Saksassa ja useissa ehdokasmaissa esiintyneisiin tulviin annetussa komission tiedonannossa Euroopan parlamentille ja neuvostolle täsmennetään seuraavaa: ”Tulvien aiheuttamat epäsuorat vahingot, jollaisia ovat esimerkiksi tuotantoviiveet sähkökatkojen vuoksi tai tuotteiden toimittamisvaikeudet kuljetusreittien tukkeutumisen vuoksi, voidaan korvata täysimääräisesti, jos vahingon ja tulvan välillä on selvä syy-yhteys” (11). Kun kuitenkin otetaan huomioon Italian viranomaisten toteuttaman toimenpiteen makrotaloudellinen lähestymistapa, toimenpiteen tarkoituksena olleen vahingon korvaamisen ja luonnonmullistusten välillä ei ole havaittavissa selvää syy-yhteyttä. Myös välillisten vahinkojen osalta yhteys on voitava yksilöidä kunkin yksittäisen yrityksen eikä makrotalouden tasolla. |
| --- | --- |

(46)

Epäsuorien vahinkojen osalta Euroopan yhteisön reaktiosta Itävallassa, Saksassa ja useissa ehdokasmaissa esiintyneisiin tulviin annetussa komission tiedonannossa Euroopan parlamentille ja neuvostolle täsmennetään seuraavaa: ”Tulvien aiheuttamat epäsuorat vahingot, jollaisia ovat esimerkiksi tuotantoviiveet sähkökatkojen vuoksi tai tuotteiden toimittamisvaikeudet kuljetusreittien tukkeutumisen vuoksi, voidaan korvata täysimääräisesti, jos vahingon ja tulvan välillä on selvä syy-yhteys” (11). Kun kuitenkin otetaan huomioon Italian viranomaisten toteuttaman toimenpiteen makrotaloudellinen lähestymistapa, toimenpiteen tarkoituksena olleen vahingon korvaamisen ja luonnonmullistusten välillä ei ole havaittavissa selvää syy-yhteyttä. Myös välillisten vahinkojen osalta yhteys on voitava yksilöidä kunkin yksittäisen yrityksen eikä makrotalouden tasolla.

| (47) | Tässä erityistapauksessa ohjelmasta hyötyvät kaikki ne yritykset, jotka tekevät investointeja tietyn kynnyksen yli, joka on määritetty edellisten vuosien keskiarvon perusteella, Italian viranomaisten nimeämissä kunnissa, joista jotkut ovat erittäin suuria, väkirikkaita ja huomattavaa taloudellista toimintaa harjoittavia (esimerkiksi Milano, Torino ja Genova). On selvää, ettei monikaan ohjelman tuensaajista ole kärsinyt suoraa vahinkoa, eikä välillisistä vahingoista ole varmaa näyttöä. Ei myöskään ole todisteita siitä, että mahdolliset vahingot olisivat johtuneet yksinomaan Italian viranomaisten mainitsemista luonnonmullistuksista. |
| --- | --- |

(47)

Tässä erityistapauksessa ohjelmasta hyötyvät kaikki ne yritykset, jotka tekevät investointeja tietyn kynnyksen yli, joka on määritetty edellisten vuosien keskiarvon perusteella, Italian viranomaisten nimeämissä kunnissa, joista jotkut ovat erittäin suuria, väkirikkaita ja huomattavaa taloudellista toimintaa harjoittavia (esimerkiksi Milano, Torino ja Genova). On selvää, ettei monikaan ohjelman tuensaajista ole kärsinyt suoraa vahinkoa, eikä välillisistä vahingoista ole varmaa näyttöä. Ei myöskään ole todisteita siitä, että mahdolliset vahingot olisivat johtuneet yksinomaan Italian viranomaisten mainitsemista luonnonmullistuksista.

| (48) | Tukimekanismilla ja kunkin tuensaajan saamalla tuella ei ole mitään yhteyttä tosiasiallisesti aiheutuneisiin vahinkoihin, vaan ne riippuvat tiettynä ajanjaksona tehtyjen investointien määrästä, edellisinä vuosina tehtyjen investointien määrästä ja verotettavan tulon olemassaolosta. Näin ollen jos tuensaaja on tosiasiallisesti kärsinyt vahinkoa kyseisistä luonnonmullistuksista, tukien määrä voi ylittää vahinkojen määrän. |
| --- | --- |

(48)

Tukimekanismilla ja kunkin tuensaajan saamalla tuella ei ole mitään yhteyttä tosiasiallisesti aiheutuneisiin vahinkoihin, vaan ne riippuvat tiettynä ajanjaksona tehtyjen investointien määrästä, edellisinä vuosina tehtyjen investointien määrästä ja verotettavan tulon olemassaolosta. Näin ollen jos tuensaaja on tosiasiallisesti kärsinyt vahinkoa kyseisistä luonnonmullistuksista, tukien määrä voi ylittää vahinkojen määrän.

| (49) | Tämän vuoksi on todettava, että muodollisessa tutkimusmenettelyssä ei pystytty hälventämään komission epäilyksiä ja että kyseinen toimenpide on yhteismarkkinoille soveltumaton tukiohjelma. |
| --- | --- |

(49)

Tämän vuoksi on todettava, että muodollisessa tutkimusmenettelyssä ei pystytty hälventämään komission epäilyksiä ja että kyseinen toimenpide on yhteismarkkinoille soveltumaton tukiohjelma.

| (50) | Italian viranomaiset täsmensivät kuitenkin 10 päivänä syyskuuta 2004 päivätyssä kirjeessä, että yrityksiltä pyydetään todistus tai ilmoitus sen tosiasialliseksi tarkistamiseksi, että vahinkoa on aiheutunut nimenomaisesti yksittäisille yrityksille ja että niiden perusteella voidaan suorittaa aiheellisiksi katsottuja tarkastuksia. |
| --- | --- |

(50)

Italian viranomaiset täsmensivät kuitenkin 10 päivänä syyskuuta 2004 päivätyssä kirjeessä, että yrityksiltä pyydetään todistus tai ilmoitus sen tosiasialliseksi tarkistamiseksi, että vahinkoa on aiheutunut nimenomaisesti yksittäisille yrityksille ja että niiden perusteella voidaan suorittaa aiheellisiksi katsottuja tarkastuksia.

| (51) | On totta, että ei voida sulkea pois sitä mahdollisuutta, että tietyissä toimenpiteen soveltamistapauksissa ohjelmasta myönnetyt tuet täyttävät yhteismarkkinoille soveltuvuutta koskevat edellytykset. Tämän vuoksi Italian viranomaiset voivat tarkastaa tapauskohtaisesti jokaisen tukea saaneen yrityksen, jotta saadaan selville selvä ja suora yhteys kyseisten luonnonmullistusten ja niiden aiheuttaman vahingon korvaamiseksi tarkoitetun valtiontuen välillä. Tarkastuksella pitäisi voida sulkea varmuudella pois yksittäisten yritysten kärsimien vahinkojen liikakorvaaminen. |
| --- | --- |

(51)

On totta, että ei voida sulkea pois sitä mahdollisuutta, että tietyissä toimenpiteen soveltamistapauksissa ohjelmasta myönnetyt tuet täyttävät yhteismarkkinoille soveltuvuutta koskevat edellytykset. Tämän vuoksi Italian viranomaiset voivat tarkastaa tapauskohtaisesti jokaisen tukea saaneen yrityksen, jotta saadaan selville selvä ja suora yhteys kyseisten luonnonmullistusten ja niiden aiheuttaman vahingon korvaamiseksi tarkoitetun valtiontuen välillä. Tarkastuksella pitäisi voida sulkea varmuudella pois yksittäisten yritysten kärsimien vahinkojen liikakorvaaminen.

| (52) | Liikakorvaamisen poissulkemiseksi Italian viranomaisten on vaadittava, että tuensaajat vähentävät vakuutusmaksut saamistaan tukimääristä. Lisäksi Italian viranomaisten on tarkistettava, etteivät kyseisestä toimenpiteestä myönnetyt tuet kumuloidu toisten toimenpiteiden kanssa vahinkojen liikakorvaamisen mahdollisuuden poissulkemiseksi. |
| --- | --- |

(52)

Liikakorvaamisen poissulkemiseksi Italian viranomaisten on vaadittava, että tuensaajat vähentävät vakuutusmaksut saamistaan tukimääristä. Lisäksi Italian viranomaisten on tarkistettava, etteivät kyseisestä toimenpiteestä myönnetyt tuet kumuloidu toisten toimenpiteiden kanssa vahinkojen liikakorvaamisen mahdollisuuden poissulkemiseksi.

| (53) | Tämä päätös koskee tukiohjelmaa sellaisenaan, ja se on pantava täytäntöön välittömästi, erityisesti perimällä takaisin yhteismarkkinoille soveltumattomiksi todetut, sääntöjenvastaisesti myönnetyt tuet. Komissio palauttaa mieleen, että tukiohjelmasta tehty kielteinen päätös ei sulje pois sitä mahdollisuutta, että tiettyjä ohjelmasta myönnettyjä etuuksia ei välttämättä pidetä valtiontukina. Toisin sanoen niitä voidaan pitää yhteismarkkinoille soveltuvina niiden erityispiirteiden vuoksi (esimerkiksi siksi, että yksittäiseen etuuteen voidaan soveltaa vähämerkityksistä tukea koskevaa sääntöä, tai siksi, että se myönnetään joko päätöksellä, jossa tuki todetaan yhteismarkkinoille soveltuvaksi, tai poikkeusasetuksella). |
| --- | --- |

(53)

Tämä päätös koskee tukiohjelmaa sellaisenaan, ja se on pantava täytäntöön välittömästi, erityisesti perimällä takaisin yhteismarkkinoille soveltumattomiksi todetut, sääntöjenvastaisesti myönnetyt tuet. Komissio palauttaa mieleen, että tukiohjelmasta tehty kielteinen päätös ei sulje pois sitä mahdollisuutta, että tiettyjä ohjelmasta myönnettyjä etuuksia ei välttämättä pidetä valtiontukina. Toisin sanoen niitä voidaan pitää yhteismarkkinoille soveltuvina niiden erityispiirteiden vuoksi (esimerkiksi siksi, että yksittäiseen etuuteen voidaan soveltaa vähämerkityksistä tukea koskevaa sääntöä, tai siksi, että se myönnetään joko päätöksellä, jossa tuki todetaan yhteismarkkinoille soveltuvaksi, tai poikkeusasetuksella).

VI   PÄÄTELMÄT

| (54) | Komissio tekee sen päätelmän, että Italia on kyseisellä toimenpiteellä myöntänyt tukia sääntöjenvastaisesti ja näin rikkonut perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan määräyksiä. |
| --- | --- |

(54)

Komissio tekee sen päätelmän, että Italia on kyseisellä toimenpiteellä myöntänyt tukia sääntöjenvastaisesti ja näin rikkonut perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan määräyksiä.

| (55) | Komissio katsoo suoritetun arvioinnin perusteella, että kyseinen ohjelma on yhteismarkkinoille soveltumaton, koska se ei täytä 87 artiklan 2 kohdan b alakohdan soveltamisedellytyksiä niin, että se olisi tuki luonnonmullistusten tai muiden poikkeuksellisten tapahtumien aiheuttaman vahingon korvaamiseksi. Tämä poikkeus oli ainoa, johon Italian viranomaiset vetosivat. |
| --- | --- |

(55)

Komissio katsoo suoritetun arvioinnin perusteella, että kyseinen ohjelma on yhteismarkkinoille soveltumaton, koska se ei täytä 87 artiklan 2 kohdan b alakohdan soveltamisedellytyksiä niin, että se olisi tuki luonnonmullistusten tai muiden poikkeuksellisten tapahtumien aiheuttaman vahingon korvaamiseksi. Tämä poikkeus oli ainoa, johon Italian viranomaiset vetosivat.

| (56) | Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22 päivänä maaliskuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/99 (12) 14 artiklan mukaan sääntöjenvastaista tukea koskevissa kielteisissä päätöksissä komissio päättää, että asianomaisen jäsenvaltion on toteutettava kaikki tarpeelliset toimenpiteet tuen perimiseksi takaisin tuensaajalta. Komissio ei saa vaatia tuen takaisinperimistä, jos tämä olisi jonkin yhteisön lainsäädännön yleisen periaatteen vastaista. Tässä erityistapauksessa takaisinperintä ei ole minkään periaatteen vastaista. Komissio toteaa myös, että Italian viranomaiset tai tuensaajat eivät ole kummatkaan vedonneet kyseisiin periaatteisiin. |
| --- | --- |

(56)

Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22 päivänä maaliskuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/99 (12) 14 artiklan mukaan sääntöjenvastaista tukea koskevissa kielteisissä päätöksissä komissio päättää, että asianomaisen jäsenvaltion on toteutettava kaikki tarpeelliset toimenpiteet tuen perimiseksi takaisin tuensaajalta. Komissio ei saa vaatia tuen takaisinperimistä, jos tämä olisi jonkin yhteisön lainsäädännön yleisen periaatteen vastaista. Tässä erityistapauksessa takaisinperintä ei ole minkään periaatteen vastaista. Komissio toteaa myös, että Italian viranomaiset tai tuensaajat eivät ole kummatkaan vedonneet kyseisiin periaatteisiin.

| (57) | Italian on toteutettava kaikki toimenpiteet, jotka ovat tarpeen tuen takaisinperimiseksi tuensaajilta, lukuun ottamatta niitä yksittäistapauksia, joiden tämän päätöksen johdanto-osan 50–52 kappaleessa todetaan soveltuvan yhteismarkkinoille perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdan b alakohdan nojalla. Tätä varten Italian viranomaisten on vaadittava tuensaajia maksamaan tuki takaisin kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksiannosta. Takaisinmaksettaviin tukiin on lisättävä korko, joka lasketaan Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 täytäntöönpanosta 21 päivänä huhtikuuta 2004 annetun komission asetuksen (EY) N:o 794/2004 (13) perusteella.
  Italian viranomaisten on toimitettava komissiolle erityinen lomake tukien takaisinperintämenettelyn kulusta, laadittava luettelo takaisinperintää koskevista tuensaajista, joilta tuki peritään takaisin, ja määritettävä selkeästi, mitä konkreettisia toimenpiteitä on toteutettu tukien perimiseksi takaisin välittömästi ja tehokkaasti. Lisäksi Italian viranomaisten on toimitettava kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksiannosta asiakirjat, joilla todistetaan, että sääntöjenvastaisesti myönnettyjen ja yhteismarkkinoille soveltumattomien tukien takaisinperintä tuensaajilta on aloitettu (esimerkiksi kiertokirjeet, annetut takaisinmaksumääräykset jne.), |
| --- | --- |

(57)

Italian on toteutettava kaikki toimenpiteet, jotka ovat tarpeen tuen takaisinperimiseksi tuensaajilta, lukuun ottamatta niitä yksittäistapauksia, joiden tämän päätöksen johdanto-osan 50–52 kappaleessa todetaan soveltuvan yhteismarkkinoille perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdan b alakohdan nojalla. Tätä varten Italian viranomaisten on vaadittava tuensaajia maksamaan tuki takaisin kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksiannosta. Takaisinmaksettaviin tukiin on lisättävä korko, joka lasketaan Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 täytäntöönpanosta 21 päivänä huhtikuuta 2004 annetun komission asetuksen (EY) N:o 794/2004 (13) perusteella.

Italian viranomaisten on toimitettava komissiolle erityinen lomake tukien takaisinperintämenettelyn kulusta, laadittava luettelo takaisinperintää koskevista tuensaajista, joilta tuki peritään takaisin, ja määritettävä selkeästi, mitä konkreettisia toimenpiteitä on toteutettu tukien perimiseksi takaisin välittömästi ja tehokkaasti. Lisäksi Italian viranomaisten on toimitettava kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksiannosta asiakirjat, joilla todistetaan, että sääntöjenvastaisesti myönnettyjen ja yhteismarkkinoille soveltumattomien tukien takaisinperintä tuensaajilta on aloitettu (esimerkiksi kiertokirjeet, annetut takaisinmaksumääräykset jne.),

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Luonnonmullistuksista vuonna 2002 kärsineisiin kuntiin investointeja tehneiden yritysten hyväksi toteutettu valtiontukiohjelma, josta säädetään 24 päivänä joulukuuta 2002 annetun asetuksen N:o 2825 e §:ssä, ei sovellu yhteismarkkinoille tämän päätöksen 3 artiklan säännöksiä lukuun ottamatta; asetus N:o 282 muutettiin 21 päivänä helmikuuta 2003 laiksi N:o 27, jolla jatketaan tietyille yrityksille 18 päivänä lokakuuta 2001 annetun lain N:o 3834 §:n 1 momentissa säädettyjä etuuksia ja jonka Italia pani sääntöjenvastaisesti täytäntöön Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan vastaisesti.

2 artikla

Italian on kumottava 1 artiklassa tarkoitettu tukiohjelma siltä osin kuin sillä on vielä vaikutuksia.

3 artikla

Edellä 1 artiklassa tarkoitetun ohjelman perusteella myönnetyt yksittäiset tuet ovat yhteismarkkinoille soveltuvia perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdan b alakohdan nojalla siltä osin kuin ne eivät ylitä niistä luonnonmullistuksista, joista säädetään 24 päivänä joulukuuta 2002 annetun lain N:o 2825 e §:ssä, kärsineille tuensaajille tosiasiallisesti aiheutuneiden vahinkojen nettoarvoa, kun otetaan huomioon vakuutuksesta tai muista toimenpiteistä saadut määrät.

4 artikla

Edellä 1 artiklassa tarkoitetun ohjelman perusteella myönnetyt yksittäiset tuet, jotka eivät täytä 3 artiklassa asetettuja edellytyksiä, eivät sovellu yhteismarkkinoille.

5 artikla

1.   Italian on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet 4 artiklassa tarkoitetun tuen perimiseksi takaisin tuensaajilta.

2.   Italian on keskeytettävä tuen maksaminen tämän päätöksen tiedoksiantamisajankohdasta alkaen.

3.   Tuki on perittävä takaisin viipymättä kansallisen oikeuden menettelyjen mukaisesti, jos niissä mahdollistetaan päätöksen välitön ja tehokas täytäntöönpano.

4.   Takaisin perittävään tukeen lisätään korot, jotka ovat kertyneet siitä päivästä, jona tuki asetettiin tuensaajien käyttöön, siihen päivään, jolloin ne perittiin tosiasiallisesti takaisin.

5.   Korot lasketaan asetuksen (EY) N:o 794/2004 V luvun säännösten mukaisesti.

6.   Italian on velvoitettava kaikki 4 artiklassa tarkoitettua tukea saaneet maksamaan takaisin kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksiantoajankohdasta niille sääntöjenvastaisesti myönnetyt tuet korkojen kanssa.

6 artikla

Italian on ilmoitettava komissiolle kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksiantamisesta sen noudattamiseksi toteuttamansa toimenpiteet täyttämällä tämän päätöksen liitteenä oleva kyselylomake. Italian on toimitettava komissiolle samassa määräajassa kaikki asian kannalta merkitykselliset asiakirjat todistukseksi siitä, että menettelyt sääntöjenvastaisesti myönnettyjen tukien takaisinperimiseksi on aloitettu.

7 artikla

Tämä päätös on osoitettu Italian tasavallalle.

Tehty Brysselissä 20 päivänä lokakuuta 2004.

Komission puolesta

Mario MONTI

Komission jäsen

---

(1)  EUVL C 42, 18.2.2004, s. 5.

1

(2)  Vrt. alaviite 1.

2

(3)  EYVL C 74, 10.3.1998, s. 9.

3

(4)  EYVL L 10, 13.1.2001, s. 33. Asetus sellaisena kuin se viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 364/2004 (EUVL L 63, 28.2.2004, s. 22).

4

(5)  EYVL C 28, 1.2.2000, s. 2.

5

(6)  EYVL C 19, 20.1.2001, s. 7.

6

(7)  Asiassa 102/87, Ranska v. komissio (SEB), 13.7.1988 annettu tuomio, Kok. 1988, s. 4067, kohta 19.

7

(8)  Asiassa C-310/99, Italia v. komissio, 7.3.2002 annettu tuomio, Kok. 2002, s. I-2289, kohta 85.

8

(9)  EYVL L 10, 13.1.2001, s. 30.

9

(10)  Vrt. esim. valtiontuet N 629/02, N 545/02, N 429/01, NN 62/2000, N 770/99 tai NN 87/99. Myös Italian viranomaisten mainitsemassa valtiontukitapauksessa N 92/2000 komissio määritteli kyseisen yhteyden olemassaolon talouden toimijoiden tasolla.

10

(11)  Asiakirja KOM(2002) 481 lopull., 28.8.2002, s. 9.

11

(12)  EYVL L 83, 27.3.1999, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna vuoden 2003 liittymissopimuksella.

12

(13)  EUVL L 140, 30.4.2004, s. 1.

13

---

Euroopan unionista tehdyn sopimuksen V osastoa soveltamalla annetut säädökset

| 20.4.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 100/54 |
| --- | --- | --- | --- |

20.4.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 100/54

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS 2005/316/YUTP,

tehty 18 päivänä huhtikuuta 2005,

entisen Jugoslavian alueen kansainvälisen rikostuomioistuimen toimeksiannon tehokasta täytäntöönpanoa tukevista tietyistä lisätoimenpiteistä hyväksytyn yhteisen kannan 2004/694/YUTP täytäntöönpanosta

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon yhteisen kannan 2004/694/YUTP (1) ja erityisesti sen 2 artiklan yhdessä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 23 artiklan 2 kohdan toisen luetelmakohdan kanssa,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Neuvosto hyväksyi yhteisessä kannassa 2004/694/YUTP toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on jäädyttää kaikki entisen Jugoslavian alueen kansainvälisen rikostuomioistuimen syytteeseen asettamille luonnollisille henkilöille kuuluvat varat ja taloudelliset resurssit. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto hyväksyi yhteisessä kannassa 2004/694/YUTP toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on jäädyttää kaikki entisen Jugoslavian alueen kansainvälisen rikostuomioistuimen syytteeseen asettamille luonnollisille henkilöille kuuluvat varat ja taloudelliset resurssit.

| (2) | Neuvosto teki 21 päivänä helmikuuta 2005 päätöksen 2005/148/YUTP, jolla muutettiin yhteisen kannan 2004/694/YUTP liitteessä olevaa luetteloa. |
| --- | --- |

(2)

Neuvosto teki 21 päivänä helmikuuta 2005 päätöksen 2005/148/YUTP, jolla muutettiin yhteisen kannan 2004/694/YUTP liitteessä olevaa luetteloa.

| (3) | Koska Ljubomir BOROVCANIN, Gojko JANKOVIC, Sreten LUKIC, Drago NIKOLIC ja Vinko PANDUREVIC on siirretty entisen Jugoslavian alueen kansainvälisen rikostuomioistuimen huostaan, heidän nimensä olisi poistettava luettelosta. |
| --- | --- |

(3)

Koska Ljubomir BOROVCANIN, Gojko JANKOVIC, Sreten LUKIC, Drago NIKOLIC ja Vinko PANDUREVIC on siirretty entisen Jugoslavian alueen kansainvälisen rikostuomioistuimen huostaan, heidän nimensä olisi poistettava luettelosta.

| (4) | Entisen Jugoslavian alueen kansainvälinen rikostuomioistuin on sen sijaan lisännyt Zdravko TOLIMIRin, jonka syytteeseenpano julkistettiin 10 päivänä helmikuuta 2005, epäiltyjen ja paossa olevien henkilöiden luetteloon. Tämä nimi olisi näin ollen sisällytettävä yhteisen kannan 2004/694/YUTP liitteessä olevaan luetteloon. |
| --- | --- |

(4)

Entisen Jugoslavian alueen kansainvälinen rikostuomioistuin on sen sijaan lisännyt Zdravko TOLIMIRin, jonka syytteeseenpano julkistettiin 10 päivänä helmikuuta 2005, epäiltyjen ja paossa olevien henkilöiden luetteloon. Tämä nimi olisi näin ollen sisällytettävä yhteisen kannan 2004/694/YUTP liitteessä olevaan luetteloon.

| (5) | Yhteisen kannan 2004/694/YUTP liitteessä oleva luettelo olisi vastaavasti muutettava, |
| --- | --- |

(5)

Yhteisen kannan 2004/694/YUTP liitteessä oleva luettelo olisi vastaavasti muutettava,

ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

1 artikla

Korvataan yhteisen kannan 2004/694/YUTP liitteessä oleva henkilöluettelo tämän päätöksen liitteessä olevalla tekstillä.

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se tehdään.

3 artikla

Tämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tehty Luxemburgissa 18 päivänä huhtikuuta 2005.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

J. KRECKÉ

---

(1)  EUVL L 315, 14.10.2004, s. 52. Yhteinen kanta sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna päätöksellä 2005/148/YUTP (EUVL L 49, 22.2.2005, s. 34).

1

---

LIITE

”LIITE

Luettelo 1 artiklassa tarkoitetuista henkilöistä

| | Nimi: BOROVNICA Goran
  Syntymäaika: 15.8.1965
  Syntymäpaikka: Kozarac, Prijedorin kunta, Bosnia ja Hertsegovina
  Kansalaisuus: Bosnia ja Hertsegovina |
| --- | --- |

Nimi: BOROVNICA Goran

Syntymäaika: 15.8.1965

Syntymäpaikka: Kozarac, Prijedorin kunta, Bosnia ja Hertsegovina

Kansalaisuus: Bosnia ja Hertsegovina

| | Nimi: DJORDJEVIC Vlastimir
  Syntymäaika: 1948
  Syntymäpaikka: Vladicin Han, Serbia ja Montenegro
  Kansalaisuus: Serbia ja Montenegro |
| --- | --- |

Nimi: DJORDJEVIC Vlastimir

Syntymäaika: 1948

Syntymäpaikka: Vladicin Han, Serbia ja Montenegro

Kansalaisuus: Serbia ja Montenegro

| | Nimi: GOTOVINA Ante
  Syntymäaika: 12.10.1955
  Syntymäpaikka: Pasman-saari, Zadarin kunta, Kroatian tasavalta







  Kansalaisuus | : | Kroatia
  Ranska |
| --- | --- | --- | --- |

Nimi: GOTOVINA Ante

Syntymäaika: 12.10.1955

Syntymäpaikka: Pasman-saari, Zadarin kunta, Kroatian tasavalta

Kansalaisuus

:

Kroatia

Ranska

| | Nimi: HADZIC Goran
  Syntymäaika: 7.9.1958
  Syntymäpaikka: Vinkovci, Kroatian tasavalta
  Kansalaisuus: Serbia ja Montenegro |
| --- | --- |

Nimi: HADZIC Goran

Syntymäaika: 7.9.1958

Syntymäpaikka: Vinkovci, Kroatian tasavalta

Kansalaisuus: Serbia ja Montenegro

| | Nimi: KARADZIC Radovan
  Syntymäaika: 19.6.1945
  Syntymäpaikka: Petnjica, Savnik, Montenegro, Serbia ja Montenegro
  Kansalaisuus: Bosnia ja Hertsegovina |
| --- | --- |

Nimi: KARADZIC Radovan

Syntymäaika: 19.6.1945

Syntymäpaikka: Petnjica, Savnik, Montenegro, Serbia ja Montenegro

Kansalaisuus: Bosnia ja Hertsegovina

| | Nimi: LUKIC Milan
  Syntymäaika: 6.9.1967
  Syntymäpaikka: Visegrad, Bosnia ja Hertsegovina







  Kansalaisuus | : | Bosnia ja Hertsegovina
  mahdollisesti Serbia ja Montenegro |
| --- | --- | --- | --- |

Nimi: LUKIC Milan

Syntymäaika: 6.9.1967

Syntymäpaikka: Visegrad, Bosnia ja Hertsegovina

Kansalaisuus

:

Bosnia ja Hertsegovina

mahdollisesti Serbia ja Montenegro

| | Nimi: LUKIC Sredoje
  Syntymäaika: 5.4.1961
  Syntymäpaikka: Visegrad, Bosnia ja Hertsegovina







  Kansalaisuus | : | Bosnia ja Hertsegovina
  mahdollisesti Serbia ja Montenegro |
| --- | --- | --- | --- |

Nimi: LUKIC Sredoje

Syntymäaika: 5.4.1961

Syntymäpaikka: Visegrad, Bosnia ja Hertsegovina

Kansalaisuus

:

Bosnia ja Hertsegovina

mahdollisesti Serbia ja Montenegro

| | Nimi: MLADIC Ratko
  Syntymäaika: 12.3.1942
  Syntymäpaikka: Bozanovici, Kalinovikin kunta, Bosnia ja Hertsegovina







  Kansalaisuus | : | Bosnia ja Hertsegovina
  mahdollisesti Serbia ja Montenegro |
| --- | --- | --- | --- |

Nimi: MLADIC Ratko

Syntymäaika: 12.3.1942

Syntymäpaikka: Bozanovici, Kalinovikin kunta, Bosnia ja Hertsegovina

Kansalaisuus

:

Bosnia ja Hertsegovina

mahdollisesti Serbia ja Montenegro

| | Nimi: PAVKOVIC Nebojsa
  Syntymäaika: 10.4.1946
  Syntymäpaikka: Senjski Rudnik, Serbia ja Montenegro
  Kansalaisuus: Serbia ja Montenegro |
| --- | --- |

Nimi: PAVKOVIC Nebojsa

Syntymäaika: 10.4.1946

Syntymäpaikka: Senjski Rudnik, Serbia ja Montenegro

Kansalaisuus: Serbia ja Montenegro

| | Nimi: POPOVIC Vujadin
  Syntymäaika: 14.3.1957
  Syntymäpaikka: Sekovici, Bosnia ja Hertsegovina
  Kansalaisuus: Serbia ja Montenegro |
| --- | --- |

Nimi: POPOVIC Vujadin

Syntymäaika: 14.3.1957

Syntymäpaikka: Sekovici, Bosnia ja Hertsegovina

Kansalaisuus: Serbia ja Montenegro

| | Nimi: TOLIMIR Zdravko
  Syntymäaika: 27.11.1948
  Syntymäpaikka:
  Kansalaisuus: Bosnia ja Hertsegovina |
| --- | --- |

Nimi: TOLIMIR Zdravko

Syntymäaika: 27.11.1948

Syntymäpaikka:

Kansalaisuus: Bosnia ja Hertsegovina

| | Nimi: ZELENOVIC Dragan
  Syntymäaika: 12.2.1961
  Syntymäpaikka: Foca, Bosnia ja Hertsegovina
  Kansalaisuus: Bosnia ja Hertsegovina |
| --- | --- |

Nimi: ZELENOVIC Dragan

Syntymäaika: 12.2.1961

Syntymäpaikka: Foca, Bosnia ja Hertsegovina

Kansalaisuus: Bosnia ja Hertsegovina

| | Nimi: ZUPLJANIN Stojan
  Syntymäaika: 22.9.1951
  Syntymäpaikka: Kotor Varos, Bosnia ja Hertsegovina
  Kansalaisuus: Bosnia ja Hertsegovina” |
| --- | --- |

Nimi: ZUPLJANIN Stojan

Syntymäaika: 22.9.1951

Syntymäpaikka: Kotor Varos, Bosnia ja Hertsegovina

Kansalaisuus: Bosnia ja Hertsegovina”

---