# Eiropas Savienības L 52/2005

| | ISSN 1725-5112 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 52 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 48. sējums2005. gada 25. februāris |

ISSN 1725-5112

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 52

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

48. sējums2005. gada 25. februāris

---

| Saturs | | I   Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 303/2005 (2005. gada 24. februāris), ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem | 1 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 304/2005 (2005. gada 24. februāris), ar kuru nosaka kompensācijas likmes, kas piemērojamas dažiem piena produktiem, ko eksportē kā preces, uz kurām neattiecas Līguma I pielikums | 3 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 305/2005 (2004. gada 19. oktobris), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 312/2003 attiecībā uz tarifu kvotām dažiem Čīles izcelsmes produktiem | 6 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 306/2005 (2005. gada 24. februāris), ar ko groza I pielikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 138/2004 par ekonomikas pārskatiem Kopienas lauksaimniecībā (
  1
  ) | 9 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 307/2005 (2005. gada 24. februāris) par preferenciālas tarifa kvotas atvēršanu niedru jēlcukura importam no ĀKK valstīm cukura pārstrādes uzņēmumu apgādei laika posmā no 2005. gada 1. marta līdz 2005. gada 30. jūnijam | 11 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 308/2005 (2005. gada 24. februāris), ar kuru nosaka maksimālo eksporta kompensāciju sviestam saistībā ar uzaicinājumu piedalīties pastāvīgā konkursā, ko paredz Regula (EK) Nr. 581/2004 | 13 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 309/2005 (2005. gada 24. februāris), ar kuru nosaka maksimālo eksporta kompensāciju par sauso vājpienu saistībā ar uzaicinājumu piedalīties pastāvīgā konkursā, ko paredz Regula (EK) Nr. 582/2004 | 15 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 310/2005 (2005. gada 24. februāris), ar ko nosaka kompensācijas likmes dažiem labības un rīsu produktiem, ko eksportē kā preces, uz kurām neattiecas Līguma I pielikums | 16 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 311/2005 (2005. gada 24. februāris), ar ko nosaka eksporta kompensācijas par produktiem, kuri pārstrādāti no labības un rīsiem | 20 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 312/2005 (2005. gada 24. februāris), ar ko nosaka eksporta kompensācijas par dzīvnieku barības maisījumu uz labības bāzes | 23 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 313/2005 (2005. gada 24. februāris), ar ko nosaka ražošanas kompensācijas labības nozarēs | 25 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 314/2005 (2005. gada 24. februāris), ar ko nosaka rīsu un šķelto rīsu eksporta kompensācijas un aptur izvešanas atļauju izdošanu | 26 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 315/2005 (2005. gada 24. februāris), ar ko nosaka kompensācijas par labības un kviešu vai rudzu miltu, putraimu vai rupja maluma miltu eksportu | 29 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 316/2005 (2005. gada 24. februāris) par iesniegtajiem piedāvājumiem miežu eksportam Regulā (EK) Nr. 1757/2004 minētajā konkursā | 31 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 317/2005 (2005. gada 24. februāris) par iesniegtajiem piedāvājumiem auzu eksportam Regulā (EK) Nr. 1565/2004 paredzētajā konkursā | 32 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 318/2005 (2005. gada 24. februāris), ar ko nosaka parasto kviešu eksporta maksimālo kompensāciju Regulā (EK) Nr. 115/2005 minētajā konkursā | 33 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 319/2005 (2005. gada 24. februāris) par iesniegtajiem piedāvājumiem sorgo ievešanai Regulā (EK) Nr. 2275/2004 paredzētajā konkursā | 34 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 320/2005 (2005. gada 24. februāris), ar ko nosaka kukurūzas ievedmuitas nodokļa maksimālo samazinājumu Regulā (EK) Nr. 2277/2004 minētajā uzaicinājumā uz konkursu | 35 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 321/2005 (2005. gada 24. februāris), ar ko nosaka kukurūzas ievedmuitas nodokļa maksimālo samazinājumu Regulā (EK) Nr. 2276/2004 paredzētajā konkursā | 36 |

Saturs

I   Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta

Lappuse

Komisijas Regula (EK) Nr. 303/2005 (2005. gada 24. februāris), ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

1

Komisijas Regula (EK) Nr. 304/2005 (2005. gada 24. februāris), ar kuru nosaka kompensācijas likmes, kas piemērojamas dažiem piena produktiem, ko eksportē kā preces, uz kurām neattiecas Līguma I pielikums

3

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 305/2005 (2004. gada 19. oktobris), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 312/2003 attiecībā uz tarifu kvotām dažiem Čīles izcelsmes produktiem

6

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 306/2005 (2005. gada 24. februāris), ar ko groza I pielikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 138/2004 par ekonomikas pārskatiem Kopienas lauksaimniecībā (
  1
  )

1

9

Komisijas Regula (EK) Nr. 307/2005 (2005. gada 24. februāris) par preferenciālas tarifa kvotas atvēršanu niedru jēlcukura importam no ĀKK valstīm cukura pārstrādes uzņēmumu apgādei laika posmā no 2005. gada 1. marta līdz 2005. gada 30. jūnijam

11

Komisijas Regula (EK) Nr. 308/2005 (2005. gada 24. februāris), ar kuru nosaka maksimālo eksporta kompensāciju sviestam saistībā ar uzaicinājumu piedalīties pastāvīgā konkursā, ko paredz Regula (EK) Nr. 581/2004

13

Komisijas Regula (EK) Nr. 309/2005 (2005. gada 24. februāris), ar kuru nosaka maksimālo eksporta kompensāciju par sauso vājpienu saistībā ar uzaicinājumu piedalīties pastāvīgā konkursā, ko paredz Regula (EK) Nr. 582/2004

15

Komisijas Regula (EK) Nr. 310/2005 (2005. gada 24. februāris), ar ko nosaka kompensācijas likmes dažiem labības un rīsu produktiem, ko eksportē kā preces, uz kurām neattiecas Līguma I pielikums

16

Komisijas Regula (EK) Nr. 311/2005 (2005. gada 24. februāris), ar ko nosaka eksporta kompensācijas par produktiem, kuri pārstrādāti no labības un rīsiem

20

Komisijas Regula (EK) Nr. 312/2005 (2005. gada 24. februāris), ar ko nosaka eksporta kompensācijas par dzīvnieku barības maisījumu uz labības bāzes

23

Komisijas Regula (EK) Nr. 313/2005 (2005. gada 24. februāris), ar ko nosaka ražošanas kompensācijas labības nozarēs

25

Komisijas Regula (EK) Nr. 314/2005 (2005. gada 24. februāris), ar ko nosaka rīsu un šķelto rīsu eksporta kompensācijas un aptur izvešanas atļauju izdošanu

26

Komisijas Regula (EK) Nr. 315/2005 (2005. gada 24. februāris), ar ko nosaka kompensācijas par labības un kviešu vai rudzu miltu, putraimu vai rupja maluma miltu eksportu

29

Komisijas Regula (EK) Nr. 316/2005 (2005. gada 24. februāris) par iesniegtajiem piedāvājumiem miežu eksportam Regulā (EK) Nr. 1757/2004 minētajā konkursā

31

Komisijas Regula (EK) Nr. 317/2005 (2005. gada 24. februāris) par iesniegtajiem piedāvājumiem auzu eksportam Regulā (EK) Nr. 1565/2004 paredzētajā konkursā

32

Komisijas Regula (EK) Nr. 318/2005 (2005. gada 24. februāris), ar ko nosaka parasto kviešu eksporta maksimālo kompensāciju Regulā (EK) Nr. 115/2005 minētajā konkursā

33

Komisijas Regula (EK) Nr. 319/2005 (2005. gada 24. februāris) par iesniegtajiem piedāvājumiem sorgo ievešanai Regulā (EK) Nr. 2275/2004 paredzētajā konkursā

34

Komisijas Regula (EK) Nr. 320/2005 (2005. gada 24. februāris), ar ko nosaka kukurūzas ievedmuitas nodokļa maksimālo samazinājumu Regulā (EK) Nr. 2277/2004 minētajā uzaicinājumā uz konkursu

35

Komisijas Regula (EK) Nr. 321/2005 (2005. gada 24. februāris), ar ko nosaka kukurūzas ievedmuitas nodokļa maksimālo samazinājumu Regulā (EK) Nr. 2276/2004 paredzētajā konkursā

36

| | | II   Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta |
| --- | --- | --- |
| | | Padome |
| | * | 2005/157/EK:Padomes Lēmums (2005. gada 17. februāris), ar ko ieceļ divus Reģionu komitejas locekļus un divus komitejas locekļa aizstājējus no Vācijas | 37 |
| | * | 2005/158/EK:Padomes Lēmums (2005. gada 17. februāris), ar ko ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļa aizstājēju no Spānijas | 39 |
| | * | 2005/159/EK:Padomes Lēmums (2005. gada 17. februāris), ar ko ieceļ sešus Reģionu komitejas locekļus un astoņus komitejas locekļa aizstājējus no Beļģijas | 40 |
| | | Komisija |
| | * | 2005/160/EK:Komisijas Lēmums (2004. gada 27. oktobris), ar ko apstiprina vēstuļu apmaiņu starp Apvienoto Nāciju Organizācijas Humānās palīdzības koordinācijas biroju (UNOCHA) un Eiropas Kopienu Komisiju par sadarbību, kas saistīta ar reaģēšanu uz katastrofām (ja notiek vienlaicīga darbība valstī, kas cietusi katastrofā) (
  1
  ) | 42 |
| | * | 2005/161/EK:Komisijas Lēmums (2005. gada 24. februāris) par Kopienas finansiālo atbalstu 2005. gadā atsevišķām Kopienas references laboratorijām veterinārajā sabiedrības veselības aizsardzības jomā (atliekas)
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 392) | 49 |
| | * | 2005/162/EK:Komisijas Ieteikums (2005. gada 15. februāris) par biržas sarakstā iekļautu sabiedrību direktoru bez izpildpilnvarām vai padomes locekļu un (direktoru) padomes komiteju lomu (
  1
  ) | 51 |

II   Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta

Padome

*

2005/157/EK:Padomes Lēmums (2005. gada 17. februāris), ar ko ieceļ divus Reģionu komitejas locekļus un divus komitejas locekļa aizstājējus no Vācijas

37

*

2005/158/EK:Padomes Lēmums (2005. gada 17. februāris), ar ko ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļa aizstājēju no Spānijas

39

*

2005/159/EK:Padomes Lēmums (2005. gada 17. februāris), ar ko ieceļ sešus Reģionu komitejas locekļus un astoņus komitejas locekļa aizstājējus no Beļģijas

40

Komisija

*

2005/160/EK:Komisijas Lēmums (2004. gada 27. oktobris), ar ko apstiprina vēstuļu apmaiņu starp Apvienoto Nāciju Organizācijas Humānās palīdzības koordinācijas biroju (UNOCHA) un Eiropas Kopienu Komisiju par sadarbību, kas saistīta ar reaģēšanu uz katastrofām (ja notiek vienlaicīga darbība valstī, kas cietusi katastrofā) (
  1
  )

1

42

*

2005/161/EK:Komisijas Lēmums (2005. gada 24. februāris) par Kopienas finansiālo atbalstu 2005. gadā atsevišķām Kopienas references laboratorijām veterinārajā sabiedrības veselības aizsardzības jomā (atliekas)
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 392)

(izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 392)

49

*

2005/162/EK:Komisijas Ieteikums (2005. gada 15. februāris) par biržas sarakstā iekļautu sabiedrību direktoru bez izpildpilnvarām vai padomes locekļu un (direktoru) padomes komiteju lomu (
  1
  )

1

51

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta

| 25.2.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 52/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 52/1

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 303/2005

(2005. gada 24. februāris),

ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1994. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 3223/94 par sīki izstrādātiem augļu un dārzeņu ievešanas režīma izpildes noteikumiem (1), un jo īpaši tās 4. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulā (EK) Nr. 3223/94, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta ievešanas vērtības pielikumā precizētajiem produktu ievedumiem no trešām valstīm un periodiem. |
| --- | --- |

(1)

Regulā (EK) Nr. 3223/94, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta ievešanas vērtības pielikumā precizētajiem produktu ievedumiem no trešām valstīm un periodiem.

| (2) | Piemērojot iepriekš minētos kritērijus, standarta ievešanas vērtības nosakāmas līmeņos, kas norādīti šīs regulas pielikumā, |
| --- | --- |

(2)

Piemērojot iepriekš minētos kritērijus, standarta ievešanas vērtības nosakāmas līmeņos, kas norādīti šīs regulas pielikumā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta ievešanas vērtības, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 3223/94 4. pantā, ir tādas, kā norādīts tabulā, kas pievienota pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2005. gada 25. februārī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 24. februārī

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  OV L 337, 24.12.1994., 66. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1947/2002 (OV L 299, 1.11.2002., 17. lpp.).

1

---

PIELIKUMS

Komisijas 2005. gada 24. februāra Regulai, ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta ievešanas vērtība |
| 0702 00 00 | 052 | 114,2 |
| 204 | 68,7 |
| 212 | 151,1 |
| 624 | 185,9 |
| 999 | 130,0 |
| 0707 00 05 | 052 | 161,5 |
| 068 | 116,1 |
| 204 | 111,5 |
| 999 | 129,7 |
| 0709 10 00 | 220 | 36,6 |
| 999 | 36,6 |
| 0709 90 70 | 052 | 171,8 |
| 204 | 181,8 |
| 999 | 176,8 |
| 0805 10 20 | 052 | 49,3 |
| 204 | 43,0 |
| 212 | 51,0 |
| 220 | 45,3 |
| 624 | 66,6 |
| 999 | 51,0 |
| 0805 20 10 | 204 | 82,8 |
| 624 | 84,0 |
| 999 | 83,4 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | 052 | 62,4 |
| 204 | 86,7 |
| 400 | 78,2 |
| 464 | 56,0 |
| 624 | 86,4 |
| 662 | 49,9 |
| 999 | 69,9 |
| 0805 50 10 | 052 | 56,3 |
| 999 | 56,3 |
| 0808 10 80 | 400 | 102,0 |
| 404 | 97,8 |
| 508 | 80,2 |
| 512 | 112,1 |
| 528 | 91,2 |
| 720 | 58,9 |
| 999 | 90,4 |
| 0808 20 50 | 388 | 74,7 |
| 400 | 97,8 |
| 512 | 66,4 |
| 528 | 61,7 |
| 999 | 75,2 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta ievešanas vērtība

0702 00 00

052

114,2

204

68,7

212

151,1

624

185,9

999

130,0

0707 00 05

052

161,5

068

116,1

204

111,5

999

129,7

0709 10 00

220

36,6

999

36,6

0709 90 70

052

171,8

204

181,8

999

176,8

0805 10 20

052

49,3

204

43,0

212

51,0

220

45,3

624

66,6

999

51,0

0805 20 10

204

82,8

624

84,0

999

83,4

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

052

62,4

204

86,7

400

78,2

464

56,0

624

86,4

662

49,9

999

69,9

0805 50 10

052

56,3

999

56,3

0808 10 80

400

102,0

404

97,8

508

80,2

512

112,1

528

91,2

720

58,9

999

90,4

0808 20 50

388

74,7

400

97,8

512

66,4

528

61,7

999

75,2

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 2081/2003 (OV L 313, 28.11.2003., 11. lpp.). Kods “999” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.

---

| 25.2.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 52/3 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 52/3

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 304/2005

(2005. gada 24. februāris),

ar kuru nosaka kompensācijas likmes, kas piemērojamas dažiem piena produktiem, ko eksportē kā preces, uz kurām neattiecas Līguma I pielikums

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1999. gada 15. maija Regulu (EK) Nr. 1255/1999 par piena un piena produktu tirgus kopīgo organizāciju (1), un jo īpaši tās 31. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulas (EK) Nr. 1255/1999 31. panta 1. punkts paredz, ka starpību starp minētās regulas 1. panta a), b), c), d), e) un g) punktā minēto produktu pasaules tirgus cenām un cenām Kopienā var segt ar eksporta kompensācijām. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (EK) Nr. 1255/1999 31. panta 1. punkts paredz, ka starpību starp minētās regulas 1. panta a), b), c), d), e) un g) punktā minēto produktu pasaules tirgus cenām un cenām Kopienā var segt ar eksporta kompensācijām.

| (2) | Komisijas 2000. gada 13. jūlija Regula (EK) Nr. 1520/2000, kas nosaka kopīgus sīkus noteikumus eksporta atmaksu piešķiršanas sistēmas piemērošanai noteiktiem lauksaimniecības produktiem, ko eksportē tādu preču veidā, kuras neaptver Līguma I pielikums, kā arī šo atmaksu apjoma noteikšanas kritērijus (2), precizē produktus, kuriem jānosaka kompensācijas likmes, ko piemēro gadījumos, kad šos produktus eksportē kā preces, kas noteiktas Regulas (EK) Nr. 1255/1999 II pielikumā. |
| --- | --- |

(2)

Komisijas 2000. gada 13. jūlija Regula (EK) Nr. 1520/2000, kas nosaka kopīgus sīkus noteikumus eksporta atmaksu piešķiršanas sistēmas piemērošanai noteiktiem lauksaimniecības produktiem, ko eksportē tādu preču veidā, kuras neaptver Līguma I pielikums, kā arī šo atmaksu apjoma noteikšanas kritērijus (2), precizē produktus, kuriem jānosaka kompensācijas likmes, ko piemēro gadījumos, kad šos produktus eksportē kā preces, kas noteiktas Regulas (EK) Nr. 1255/1999 II pielikumā.

| (3) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1520/2000 4. panta 1. punkta pirmo daļu katru mēnesi jānosaka kompensācijas likme par 100 kg katra attiecīgā pamatprodukta. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1520/2000 4. panta 1. punkta pirmo daļu katru mēnesi jānosaka kompensācijas likme par 100 kg katra attiecīgā pamatprodukta.

| (4) | Taču gadījumā, kad dažus piena produktus eksportē kā preces, uz kurām neattiecas Līguma I pielikums, rodas risks, ka augstu kompensācijas likmju iepriekšēja noteikšana var apdraudēt saistības, kas noslēgtas attiecībā uz šīm kompensācijām. Lai izvairītos no šī riska, jāveic attiecīgi piesardzības pasākumi, taču nodrošinot, lai tie nekavētu ilgtermiņa līgumu slēgšanu. Konkrētu kompensācijas likmju noteikšana, ko piemēro, iepriekš nosakot kompensāciju likmes šiem produktiem, ir pasākums, kas ļauj sasniegt abus šos mērķus. |
| --- | --- |

(4)

Taču gadījumā, kad dažus piena produktus eksportē kā preces, uz kurām neattiecas Līguma I pielikums, rodas risks, ka augstu kompensācijas likmju iepriekšēja noteikšana var apdraudēt saistības, kas noslēgtas attiecībā uz šīm kompensācijām. Lai izvairītos no šī riska, jāveic attiecīgi piesardzības pasākumi, taču nodrošinot, lai tie nekavētu ilgtermiņa līgumu slēgšanu. Konkrētu kompensācijas likmju noteikšana, ko piemēro, iepriekš nosakot kompensāciju likmes šiem produktiem, ir pasākums, kas ļauj sasniegt abus šos mērķus.

| (5) | Regulas (EK) Nr. 1520/2000 4. panta 3. punkts paredz, ka, nosakot kompensācijas likmi, vajadzības gadījumā jāņem vērā ražošanas kompensācijas, palīdzība vai citi pasākumi ar līdzvērtīgām sekām, ko visās dalībvalstīs saskaņā ar regulu par attiecīgā produkta kopīgā tirgus organizāciju piemēro minētās regulas A pielikumā uzskaitītajiem pamatproduktiem vai pielīdzinātiem produktiem. |
| --- | --- |

(5)

Regulas (EK) Nr. 1520/2000 4. panta 3. punkts paredz, ka, nosakot kompensācijas likmi, vajadzības gadījumā jāņem vērā ražošanas kompensācijas, palīdzība vai citi pasākumi ar līdzvērtīgām sekām, ko visās dalībvalstīs saskaņā ar regulu par attiecīgā produkta kopīgā tirgus organizāciju piemēro minētās regulas A pielikumā uzskaitītajiem pamatproduktiem vai pielīdzinātiem produktiem.

| (6) | Regulas (EK) Nr. 1255/1999 12. panta 1. punkts paredz atbalstu par Kopienā ražotu vājpienu, kas pārstrādāts kazeīnā vai kazeinātos, ja šāds piens un no tā ražots kazeīns vai kazeināts atbilst zināmiem standartiem. |
| --- | --- |

(6)

Regulas (EK) Nr. 1255/1999 12. panta 1. punkts paredz atbalstu par Kopienā ražotu vājpienu, kas pārstrādāts kazeīnā vai kazeinātos, ja šāds piens un no tā ražots kazeīns vai kazeināts atbilst zināmiem standartiem.

| (7) | Komisijas 1997. gada 15. decembra Regula (EK) Nr. 2571/97 par sviesta pārdošanu par pazeminātām cenām un palīdzības piešķiršanu par krējumu, sviestu un koncentrētu sviestu lietošanai miltu konditorejas izstrādājumu, saldējuma un citu pārtikas produktu ražošanā (3), atļauj rūpniecībai, kas ražo noteiktas preces, sviestu un krējumu piedāvāt par pazeminātām cenām. |
| --- | --- |

(7)

Komisijas 1997. gada 15. decembra Regula (EK) Nr. 2571/97 par sviesta pārdošanu par pazeminātām cenām un palīdzības piešķiršanu par krējumu, sviestu un koncentrētu sviestu lietošanai miltu konditorejas izstrādājumu, saldējuma un citu pārtikas produktu ražošanā (3), atļauj rūpniecībai, kas ražo noteiktas preces, sviestu un krējumu piedāvāt par pazeminātām cenām.

| (8) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Piena un piena produktu pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(8)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Piena un piena produktu pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Kompensācijas likmes, ko piemēro Regulas (EK) Nr. 1520/2000 A pielikumā un Regulas (EK) Nr. 1255/1999 1. pantā minētajiem pamatproduktiem, ko eksportē kā preces, kas minētas Regulas (EK) Nr. 1255/1999 II pielikumā, attiecībā uz produktiem, kas minēti šās regulas pielikumā, nosaka saskaņā ar šo pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2005. gada 25. februārī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 24. februārī

Komisijas vārdā —

priekšsēdētāja vietnieks

Günter VERHEUGEN

---

(1)  OV L 160, 26.6.1999., 48. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 186/2004 (OV L 29, 3.2.2004., 6. lpp.).

1

(2)  OV L 177, 15.7.2000., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 886/2004 (OV L 168, 1.5.2004., 14. lpp.).

2

(3)  OV L 350, 20.12.1997., 3. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 921/2004 (OV L 163, 30.4.2004., 94. lpp.).

3

---

PIELIKUMS

Kompensācijas likmes, ko no 2005. gada 25. februāra piemēro dažiem piena produktiem, ko eksportē kā preces, uz kurām neattiecas Līguma I pielikums (1)

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Apraksts | Kompensācijas likmes |
| Kompensācijas nosakot iepriekš | Citos gadījumos |
| ex 0402 10 19 | Piens pulverī, granulās vai citā cietā veidā, bez cukura un citiem saldinātājiem, ar tauku saturu, kas nepārsniedz 1,5 % no svara (PG 2): | | |
| a) | eksportējot preces ar KN kodu 3501 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Apraksts

Kompensācijas likmes

Kompensācijas nosakot iepriekš

Citos gadījumos

ex 0402 10 19

Piens pulverī, granulās vai citā cietā veidā, bez cukura un citiem saldinātājiem, ar tauku saturu, kas nepārsniedz 1,5 % no svara (PG 2):

a)

eksportējot preces ar KN kodu 3501

—

—

| b) | eksportējot citas preces |
| --- | --- |

b)

eksportējot citas preces

26,53

28,00

ex 0402 21 19

Piens pulverī, granulās vai citā cietā veidā, bez cukura un citiem saldinātājiem, ar tauku saturu 26 % no svara (PG 3):

| a) | eksportējot preces, kuru sastāvā PG 3 pielīdzināto produktu veidā ir pazeminātas cenas sviests vai krējums, kas iegūts saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2571/97 |
| --- | --- |

a)

eksportējot preces, kuru sastāvā PG 3 pielīdzināto produktu veidā ir pazeminātas cenas sviests vai krējums, kas iegūts saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2571/97

33,12

35,31

| b) | eksportējot citas preces |
| --- | --- |

b)

eksportējot citas preces

61,57

65,60

ex 0405 10

Sviests ar tauku saturu 82 % no svara (PG 6):

| a) | eksportējot preces, kas satur pazeminātas cenas sviestu vai krējumu, kas izgatavots saskaņā ar Regulā (EK) Nr. 2571/97 izklāstītajiem nosacījumiem |
| --- | --- |

a)

eksportējot preces, kas satur pazeminātas cenas sviestu vai krējumu, kas izgatavots saskaņā ar Regulā (EK) Nr. 2571/97 izklāstītajiem nosacījumiem

42,55

46,00

| b) | eksportējot preces, kas atbilst KN kodam 2106 90 98 un kuru piena tauku saturs ir 40 % vai vairāk no svara |
| --- | --- |

b)

eksportējot preces, kas atbilst KN kodam 2106 90 98 un kuru piena tauku saturs ir 40 % vai vairāk no svara

128,43

138,25

| c) | eksportējot citas preces |
| --- | --- |

c)

eksportējot citas preces

121,18

131,00

---

(1)  Šajā pielikuma noteiktās likmes nav piemērojamas eksportam uz Bulgāriju no 2004. gada 1. oktobra, kā arī precēm, kas minétas Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas 1972. gada 22. jūlija Nolīguma 2. protokola I un II tabulā un ko eksportē uz Šveices Konfederāciju vai uz Lihtenšteinas Firstisti no 2005. gada 1. februāra.

---

| 25.2.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 52/6 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 52/6

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 305/2005

(2004. gada 19. oktobris),

ar ko groza Regulu (EK) Nr. 312/2003 attiecībā uz tarifu kvotām dažiem Čīles izcelsmes produktiem

EIROPAS SAVIENIBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2003. gada 18. februāra Regulu (EK) Nr. 312/2003 par Eiropas Nolīgumā par asociācijas izveidi starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Čīles Republiku, no otras puses, paredzēto tarifa noteikumu īstenošanu attiecībā uz Kopienu (1), un jo īpaši tās 5. pantu,

tā kā:

| (1) | Regula (EK) Nr. 312/2003 īsteno Eiropas Nolīgumā par asociācijas izveidi starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Čīles Republiku, no otras puses, paredzētos tarifa noteikumus attiecībā uz Kopienu (2). |
| --- | --- |

(1)

Regula (EK) Nr. 312/2003 īsteno Eiropas Nolīgumā par asociācijas izveidi starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Čīles Republiku, no otras puses, paredzētos tarifa noteikumus attiecībā uz Kopienu (2).

| (2) | Ar Padomes Lēmumu 2005/106/EK (3) Padome apstiprināja Protokolu asociācijas nolīgumam starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Čīles Republiku, no otras puses, ņemot vērā Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Kipras Republikas, Ungārijas Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Maltas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas un Slovākijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai (še turpmāk “Protokols”). Protokols ietver jaunas Kopienas tarifu koncesijas, no kurām dažas ierobežo tarifu kvotas. Lai šīs tarifu kvotas varētu ieviest, jāgroza Regula (EK) Nr. 312/2003. |
| --- | --- |

(2)

Ar Padomes Lēmumu 2005/106/EK (3) Padome apstiprināja Protokolu asociācijas nolīgumam starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Čīles Republiku, no otras puses, ņemot vērā Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Kipras Republikas, Ungārijas Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Maltas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas un Slovākijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai (še turpmāk “Protokols”). Protokols ietver jaunas Kopienas tarifu koncesijas, no kurām dažas ierobežo tarifu kvotas. Lai šīs tarifu kvotas varētu ieviest, jāgroza Regula (EK) Nr. 312/2003.

| (3) | Tarifu kvotas ķiplokiem (Nr. 09.1925), galda vīnogām (Nr. 09.1929) un kivi (Nr. 09.1939.) gadā jāpalielina par pieciem procentiem no sākotnējā daudzuma. |
| --- | --- |

(3)

Tarifu kvotas ķiplokiem (Nr. 09.1925), galda vīnogām (Nr. 09.1929) un kivi (Nr. 09.1939.) gadā jāpalielina par pieciem procentiem no sākotnējā daudzuma.

| (4) | Jaunās Kopienas tarifu kvotas 2004. gadam jāierobežo proporcionālā saistībā ar laikposmu, kurā jaunās tarifu kvotas ir atvērtas. |
| --- | --- |

(4)

Jaunās Kopienas tarifu kvotas 2004. gadam jāierobežo proporcionālā saistībā ar laikposmu, kurā jaunās tarifu kvotas ir atvērtas.

| (5) | Tā kā Protokols paredz, ka jaunās Kopienu tarifu koncesijas piemēro no 2004. gada 1. maija, šo regulu jāpiemēro no tās pašas dienas un tai jāstājas spēkā iespējami drīz. |
| --- | --- |

(5)

Tā kā Protokols paredz, ka jaunās Kopienu tarifu koncesijas piemēro no 2004. gada 1. maija, šo regulu jāpiemēro no tās pašas dienas un tai jāstājas spēkā iespējami drīz.

| (6) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Muitas kodeksa komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(6)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Muitas kodeksa komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 312/2003 pielikumu groza, kā noteikts šīs regulas pielikumā.

2. pants

1.   2004. gadam tarifu kvotas ar numuriem 09.1937, 09.1939 un 09.1941 ierobežo līdz astoņām divpadsmitdaļām no katra attiecīgā daudzuma gadā. Kilogramu desmitdaļas noapaļo līdz nākamajam pilnam kilogramam.

2.   Tarifu kvotām ar numuriem 09.1925 un 09.1929 2004. gadam pievieno papildu daudzumus attiecīgi 20 tonnu un 1 000 tonnu apmērā.

3. pants

Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Izņemot pielikuma 1. un 2. punktu, to piemēro no 2004. gada 1. maija.

Pielikuma 1. un 2. punktu piemēro no 2005. gada 1. janvāra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2004. gada 19. oktobrī

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Frederik BOLKESTEIN

---

(1)  OV L 46, 20.2.2003., 1. lpp.

1

(2)  OV L 352, 30.12.2002., 3. lpp.

2

(3)  OV L 38, 10.2.2005., 1. lpp.

3

---

PIELIKUMS

Šādi groza tabulu Regulas (EK) Nr. 312/2003 pielikumā.

| 1) | Daudzumu ceturtajā ailē ar numuru 09.1925 aizstāj ar 530 tonnām.
  Pēc 2005. gada tarifa kvotas apjomu katru gadu pakāpeniski palielina par pieciem procentiem no sākotnējā daudzuma. |
| --- | --- |

1)

Daudzumu ceturtajā ailē ar numuru 09.1925 aizstāj ar 530 tonnām.

Pēc 2005. gada tarifa kvotas apjomu katru gadu pakāpeniski palielina par pieciem procentiem no sākotnējā daudzuma.

| 2) | Daudzumu ceturtajā ailē ar numuru 09.1929 aizstāj ar 38 500 tonnām.
  Pēc 2005. gada tarifa kvotas apjomu katru gadu pakāpeniski palielina par pieciem procentiem no sākotnējā daudzuma. |
| --- | --- |

2)

Daudzumu ceturtajā ailē ar numuru 09.1929 aizstāj ar 38 500 tonnām.

Pēc 2005. gada tarifa kvotas apjomu katru gadu pakāpeniski palielina par pieciem procentiem no sākotnējā daudzuma.

| 3) | Iestarpina šādas rindas:









  “09.1937 (1) | 0303 29 00
  0303 78 12
  0303 78 19 | Zivis, saldētas | 725 tonnas | 100 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 0304 20 53
  0304 20 56
  0304 20 58
  0304 20 91
  0304 20 94
  0304 90 05 | Saldēta zivju fileja un pārējā zivs miesa |
| 09.1939 | 0810 50 00 | Kivi | 1 000 tonnu (2) | 100 |
| 09.1941 (2) | 1604 15 19 | Pagatavotas vai konservētas makreles | 90 tonnu | 100” |

3)

Iestarpina šādas rindas:

“09.1937 (1)

0303 29 00

0303 78 12

0303 78 19

Zivis, saldētas

725 tonnas

100

0304 20 53

0304 20 56

0304 20 58

0304 20 91

0304 20 94

0304 90 05

Saldēta zivju fileja un pārējā zivs miesa

09.1939

0810 50 00

Kivi

1 000 tonnu (2)

100

09.1941 (2)

1604 15 19

Pagatavotas vai konservētas makreles

90 tonnu

100”

---

(1)  Šo tarifu kvotu piemēro 2004. gadam un pēc tam katram kalendārajam gadam, sākot no 2005. gada 1. janvāra līdz termiņa beigām 2012. gada 31. decembrī.

(2)  Šo tarifu kvotu piemēro 2004. gadam un pēc tam katram kalendārajam gadam, sākot no 2005. gada 1. janvāra līdz termiņa beigām 2006. gada 31. decembrī.

---

| 25.2.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 52/9 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 52/9

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 306/2005

(2005. gada 24. februāris),

ar ko groza I pielikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 138/2004 par ekonomikas pārskatiem Kopienas lauksaimniecībā

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 5. decembra Regulu (EK) Nr. 138/2004 par ekonomikas pārskatiem Kopienas lauksaimniecībā (1), un jo īpaši tās 2. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 138/2004 I pielikumā ir izklāstīta ekonomikas pārskatu metodoloģija Kopienas lauksaimniecībā (turpmāk tekstā – EPL metodoloģija). Šā pielikuma 3.056. un 3.064. punktā minēti piemēri subsīdijām par produkciju un citām ražošanas subsīdijām ar atsaucēm uz konkrētām budžeta pozīcijām. Dažas no šī atsaucēm vairs nav spēkā, un abi punkti jāprecizē. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 138/2004 I pielikumā ir izklāstīta ekonomikas pārskatu metodoloģija Kopienas lauksaimniecībā (turpmāk tekstā – EPL metodoloģija). Šā pielikuma 3.056. un 3.064. punktā minēti piemēri subsīdijām par produkciju un citām ražošanas subsīdijām ar atsaucēm uz konkrētām budžeta pozīcijām. Dažas no šī atsaucēm vairs nav spēkā, un abi punkti jāprecizē.

| (2) | EPL metodoloģijas precizēšana ir uzdota Komisijai. |
| --- | --- |

(2)

EPL metodoloģijas precizēšana ir uzdota Komisijai.

| (3) | Tādēļ Regula (EK) Nr. 138/2004 ir attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(3)

Tādēļ Regula (EK) Nr. 138/2004 ir attiecīgi jāgroza.

| (4) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi Lauksaimniecības statistikas pastāvīgā komiteja, kas izveidota ar Padomes Lēmumu 72/279/EEK (2), |
| --- | --- |

(4)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi Lauksaimniecības statistikas pastāvīgā komiteja, kas izveidota ar Padomes Lēmumu 72/279/EEK (2),

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 138/2004 I pielikumu groza tā, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 24. februārī

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Joaquín ALMUNIA

---

(1)  OV L 33, 5.2.2004., 1. lpp.

1

(2)  OV L 179, 7.8.1972., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Regulas (EK) Nr. 138/2004 pielikumu groza šādi:

| 1) | Pielikuma 3.056. punktu aizstāj ar šādu:






  “3.056. | Lai varētu izmantot metodi, kas paredz izlaides vērtēšanu pēc bāzes cenām, subsīdijas par produkciju ir skaidri jānošķir no citām ražošanas subsīdijām. Subsīdijas par lauksaimniecības produkciju (1) var izmaksāt lauksaimnieciskajiem ražotājiem vai citiem uzņēmējiem. Lai iegūtu bāzes cenu, ražotāju saņemtajai tirgus cenai pieskaita tikai lauksaimnieciskajiem ražotājiem izmaksātās subsīdijas. Subsīdijas par lauksaimniecības produkciju, kas izmaksātas uzņēmējiem, kuri nav lauksaimnieciskie ražotāji, EPL neiekļauj.” |
| --- | --- | --- |

1)

Pielikuma 3.056. punktu aizstāj ar šādu:

“3.056.

Lai varētu izmantot metodi, kas paredz izlaides vērtēšanu pēc bāzes cenām, subsīdijas par produkciju ir skaidri jānošķir no citām ražošanas subsīdijām. Subsīdijas par lauksaimniecības produkciju (1) var izmaksāt lauksaimnieciskajiem ražotājiem vai citiem uzņēmējiem. Lai iegūtu bāzes cenu, ražotāju saņemtajai tirgus cenai pieskaita tikai lauksaimnieciskajiem ražotājiem izmaksātās subsīdijas. Subsīdijas par lauksaimniecības produkciju, kas izmaksātas uzņēmējiem, kuri nav lauksaimnieciskie ražotāji, EPL neiekļauj.”

| 2) | Pielikuma 3064. punktu aizstāj ar šādu:






  “3.064. | Lauksaimniecībā svarīgākie citu ražošanas subsīdiju veidi ir:






  — | subsīdijas algām un darbaspēkam, |
| --- | --- | --- | --- |

2)

Pielikuma 3064. punktu aizstāj ar šādu:

“3.064.

Lauksaimniecībā svarīgākie citu ražošanas subsīdiju veidi ir:

—

subsīdijas algām un darbaspēkam,

| — | dotācijas procentu maksājumu segšanai (sk. EKS 1995 4.37.c) punktu), ko saņem rezidentas ražotāju vienības, pat ja šīs dotācijas ir paredzētas kapitālieguldījumu veicināšanai (2). Faktiski tie ir kārtējie pārskaitījumi ražotāju pamatdarbības izmaksu samazināšanai. Kontos tās uzskata par subsīdijām ražotājiem, kuri gūst no tām labumu, pat ja praksē procentu starpību valdība samaksā tieši kredītiestādei, kas izsniedz aizdevumu (atkāpjoties no maksājuma kritērija), |
| --- | --- |

—

dotācijas procentu maksājumu segšanai (sk. EKS 1995 4.37.c) punktu), ko saņem rezidentas ražotāju vienības, pat ja šīs dotācijas ir paredzētas kapitālieguldījumu veicināšanai (2). Faktiski tie ir kārtējie pārskaitījumi ražotāju pamatdarbības izmaksu samazināšanai. Kontos tās uzskata par subsīdijām ražotājiem, kuri gūst no tām labumu, pat ja praksē procentu starpību valdība samaksā tieši kredītiestādei, kas izsniedz aizdevumu (atkāpjoties no maksājuma kritērija),

| — | pārmērīga PVN kompensēšana, kas rodas, piemērojot vienotas likmes sistēmas (sk. 3.041. un 3.042. punktu), |
| --- | --- |

—

pārmērīga PVN kompensēšana, kas rodas, piemērojot vienotas likmes sistēmas (sk. 3.041. un 3.042. punktu),

| — | sociālās apdrošināšanas iemaksu un nekustamā īpašuma nodokļu uzņemšanās, |
| --- | --- |

—

sociālās apdrošināšanas iemaksu un nekustamā īpašuma nodokļu uzņemšanās,

| — | citu izmaksu uzņemšanās, piemēram, atbalsts vīna un vīnogu misas privātai uzglabāšanai un galda vīnu pārvietošanas izmaksas (ja krājumi pieder lauksaimniecības vienībai), |
| --- | --- |

—

citu izmaksu uzņemšanās, piemēram, atbalsts vīna un vīnogu misas privātai uzglabāšanai un galda vīnu pārvietošanas izmaksas (ja krājumi pieder lauksaimniecības vienībai),

| — | dažādas citas ražošanas subsīdijas: |
| --- | --- |

—

dažādas citas ražošanas subsīdijas:

| — | dotācijas par atmatā atstātu zemi (obligāti atmatā atstājama zeme saistībā ar dotācijām par hektāru un brīvprātīgi atmatā atstātā zeme), |
| --- | --- |

—

dotācijas par atmatā atstātu zemi (obligāti atmatā atstājama zeme saistībā ar dotācijām par hektāru un brīvprātīgi atmatā atstātā zeme),

| — | finansiālas kompensācijas par tirgum paredzētu svaigu augļu un dārzeņu izņemšanu no noliktavas. Šos maksājumus bieži saņem tirgus ražotāju grupas, un tie jāuzskata par subsīdijām lauksaimniecībai, jo ar tiem tiešā veidā kompensē produkcijas zudumu, |
| --- | --- |

—

finansiālas kompensācijas par tirgum paredzētu svaigu augļu un dārzeņu izņemšanu no noliktavas. Šos maksājumus bieži saņem tirgus ražotāju grupas, un tie jāuzskata par subsīdijām lauksaimniecībai, jo ar tiem tiešā veidā kompensē produkcijas zudumu,

| — | piemaksas par liellopiem attiecībā uz sezonas korekciju (“sezonas nobīde”) un ekstensifikāciju, |
| --- | --- |

—

piemaksas par liellopiem attiecībā uz sezonas korekciju (“sezonas nobīde”) un ekstensifikāciju,

| — | dotācijas lauksaimnieciskajai ražošanai mazāk labvēlīgos un/vai kalnu apgabalos, |
| --- | --- |

—

dotācijas lauksaimnieciskajai ražošanai mazāk labvēlīgos un/vai kalnu apgabalos,

| — | citas dotācijas, kuru mērķis ir ietekmēt ražošanas metodes (ekstensifikācija, mazāku piesārņojumu radošas tehnoloģijas u.c.), |
| --- | --- |

—

citas dotācijas, kuru mērķis ir ietekmēt ražošanas metodes (ekstensifikācija, mazāku piesārņojumu radošas tehnoloģijas u.c.),

| — | summas, ko īpašniekiem izmaksā kā kompensāciju par regulāriem preču zudumiem krājumos, piemēram, attiecībā uz augkopības produktiem vai dzīvnieku izcelsmes produktiem, kurus uzskata par nepabeigtu produkciju, un par regulāriem preču zudumiem stādījumos, kam nav beidzies augšanas periods (sk. 2.040. līdz 2.045. punktu). Turpretim kompensācijas maksājumus par tādu preču zudumiem krājumos un/vai stādījumos, kuras izmanto par ražošanas faktoriem, reģistrē kapitāla kontā kā citus kapitāla pārvedumus.” |
| --- | --- |

—

summas, ko īpašniekiem izmaksā kā kompensāciju par regulāriem preču zudumiem krājumos, piemēram, attiecībā uz augkopības produktiem vai dzīvnieku izcelsmes produktiem, kurus uzskata par nepabeigtu produkciju, un par regulāriem preču zudumiem stādījumos, kam nav beidzies augšanas periods (sk. 2.040. līdz 2.045. punktu). Turpretim kompensācijas maksājumus par tādu preču zudumiem krājumos un/vai stādījumos, kuras izmanto par ražošanas faktoriem, reģistrē kapitāla kontā kā citus kapitāla pārvedumus.”

---

(1)  Subsīdijas par lauksaimniecības produkciju, ko izmaksā lauksaimnieciskajiem ražotājiem, ietver visas subsīdijas, kas izpaužas kā trūkstošās summas piemaksāšana īpašniekiem (t.i., ja valsts pārvaldes iestādes lauksaimniecības produkcijas ražotājiem samaksā vidējās tirgus cenas un par lauksaimniecības produkciju garantētās cenas starpību).

(2)  Tomēr, ja dotācijai ir divkāršs mērķis – finansēt parāda amortizāciju un samaksāt procentus par to – un ja abus šos faktorus nav iespējams nodalīt vienu no otra, tad visu dotāciju uzskata par ieguldījumu dotāciju.

---

| 25.2.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 52/11 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 52/11

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 307/2005

(2005. gada 24. februāris)

par preferenciālas tarifa kvotas atvēršanu niedru jēlcukura importam no ĀKK valstīm cukura pārstrādes uzņēmumu apgādei laika posmā no 2005. gada 1. marta līdz 2005. gada 30. jūnijam

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1260/2001 par cukura tirgu kopīgo organizāciju (1) un jo īpaši tās 39. panta 6. punktu,

tā kā:

| (1) | Ar Regulas (EK) Nr. 1260/2001 39. panta 1. punktu paredz, ka no 2001./2002. līdz 2005./2006. tirdzniecības gadam un ar nolūku pienācīgi apgādāt Kopienas cukura pārstrādes uzņēmumus, tiek iekasēts īpašs samazināts ievedmuitas nodoklis par niedru jēlcukuru, kura izcelsme ir valstis, ar kurām Kopiena noslēgusi nolīgumus par piegādēm saskaņā ar atvieglotiem noteikumiem. Pašlaik šādi nolīgumi saskaņā ar Padomes Lēmumu 2001/870/EK (2) ir noslēgti ar Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna (ĀKK) valstīm, kas minētas ĀKK-EK Partnerattiecību nolīguma V pielikumam pievienotajā protokolā Nr. 3 par ĀKK cukuru (3), no vienas puses, un ar Indijas Republiku, no otras puses. |
| --- | --- |

(1)

Ar Regulas (EK) Nr. 1260/2001 39. panta 1. punktu paredz, ka no 2001./2002. līdz 2005./2006. tirdzniecības gadam un ar nolūku pienācīgi apgādāt Kopienas cukura pārstrādes uzņēmumus, tiek iekasēts īpašs samazināts ievedmuitas nodoklis par niedru jēlcukuru, kura izcelsme ir valstis, ar kurām Kopiena noslēgusi nolīgumus par piegādēm saskaņā ar atvieglotiem noteikumiem. Pašlaik šādi nolīgumi saskaņā ar Padomes Lēmumu 2001/870/EK (2) ir noslēgti ar Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna (ĀKK) valstīm, kas minētas ĀKK-EK Partnerattiecību nolīguma V pielikumam pievienotajā protokolā Nr. 3 par ĀKK cukuru (3), no vienas puses, un ar Indijas Republiku, no otras puses.

| (2) | Nolīgumi, kas vēstuļu apmaiņas veidā noslēgti saskaņā ar Lēmumu 2001/870/EK, paredz, ka attiecīgajiem cukura pārstrādes uzņēmumiem jāmaksā minimālā iepirkuma cena, kas atbilst garantētajai jēlcukura cenai, no kuras atskaitīta attiecīgajā tirdzniecības gadā piemērojamā koriģējošā atbalsta summa. Tātad ir jānosaka šī minimālā cena, ņemot vērā 2004./2005. tirdzniecības gadam piemērojamos noteikumus. |
| --- | --- |

(2)

Nolīgumi, kas vēstuļu apmaiņas veidā noslēgti saskaņā ar Lēmumu 2001/870/EK, paredz, ka attiecīgajiem cukura pārstrādes uzņēmumiem jāmaksā minimālā iepirkuma cena, kas atbilst garantētajai jēlcukura cenai, no kuras atskaitīta attiecīgajā tirdzniecības gadā piemērojamā koriģējošā atbalsta summa. Tātad ir jānosaka šī minimālā cena, ņemot vērā 2004./2005. tirdzniecības gadam piemērojamos noteikumus.

| (3) | Īpašā preferences cukura importa apjomu nosaka saskaņā ar (EK) Regulas Nr. 1260/2001 39. pantu, ņemot vērā Kopienas gadskārtējo bilances prognozi. |
| --- | --- |

(3)

Īpašā preferences cukura importa apjomu nosaka saskaņā ar (EK) Regulas Nr. 1260/2001 39. pantu, ņemot vērā Kopienas gadskārtējo bilances prognozi.

| (4) | Šī prognoze liecina, ka ir nepieciešamība importēt jēlcukuru un ka šajā sakarā ir jāatver 2004./2005. tirdzniecības gadam atvieglota īpaša tarifa kvota, kas paredzēta iepriekšminētajos līgumos un kas atbildīs Kopienas cukura pārstrādes uzņēmumu vajadzībām šī tirdzniecības gada daļā. Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1213/2004 (4) tarifa kvotas tātad tika atvērtas laika posmam no 2004. gada 1. jūlija līdz 2005. gada 28. februārim. |
| --- | --- |

(4)

Šī prognoze liecina, ka ir nepieciešamība importēt jēlcukuru un ka šajā sakarā ir jāatver 2004./2005. tirdzniecības gadam atvieglota īpaša tarifa kvota, kas paredzēta iepriekšminētajos līgumos un kas atbildīs Kopienas cukura pārstrādes uzņēmumu vajadzībām šī tirdzniecības gada daļā. Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1213/2004 (4) tarifa kvotas tātad tika atvērtas laika posmam no 2004. gada 1. jūlija līdz 2005. gada 28. februārim.

| (5) | Tā kā ir pieejamas niedru jēlcukura ražošanas prognozes 2004./2005. tirdzniecības gadam, jāatver kvota attiecībā uz gada otro pusi. |
| --- | --- |

(5)

Tā kā ir pieejamas niedru jēlcukura ražošanas prognozes 2004./2005. tirdzniecības gadam, jāatver kvota attiecībā uz gada otro pusi.

| (6) | Jāprecizē, ka jaunajai kvotai jāpiemēro Komisijas 2003. gada 30. jūnija Regula (EK) Nr. 1159/2003, ar ko 2003./2004., 2004./2005. un 2005./2006. tirdzniecības gadam nosaka sīki izstrādātus piemērošanas noteikumus niedru cukura ievešanai atbilstīgi dažām tarifa kvotām un preferenču nolīgumiem un groza Regulas (EK) Nr. 1464/95 un (EK) Nr. 779/96 (5). |
| --- | --- |

(6)

Jāprecizē, ka jaunajai kvotai jāpiemēro Komisijas 2003. gada 30. jūnija Regula (EK) Nr. 1159/2003, ar ko 2003./2004., 2004./2005. un 2005./2006. tirdzniecības gadam nosaka sīki izstrādātus piemērošanas noteikumus niedru cukura ievešanai atbilstīgi dažām tarifa kvotām un preferenču nolīgumiem un groza Regulas (EK) Nr. 1464/95 un (EK) Nr. 779/96 (5).

| (7) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Cukura pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(7)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Cukura pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Saskaņā ar Lēmumu 2001/870/EK laika posmam no 2005. gada 1. marta līdz 30. jūnijam tiek atvērta tarifa kvota 17 824 tonnu apmērā, kas izteikta ar baltā cukura ekvivalentu tāda rafinēšanai paredzēta niedru jēlcukura importam, kura KN kods ir 1701 11 10 un kura izcelsme ir ĀKK valstis, kas parakstījušas nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā un ko apstiprina minētais lēmums.

2. pants

1.   Īpašais samazinātais nodoklis par 100 kilogramiem standarta kvalitātes jēlcukura, ko importē 1. pantā minētajos daudzumos, tiek noteikts EUR 0 apmērā.

2.   Minimālā iepirkuma cena, kuru maksā Kopienas cukura pārstrādātāji 1. pantā minētajā laika posmā ir EUR 49,68 par 100 kilogramiem standarta kvalitātes jēlcukura.

3. pants

Regula (EK) Nr. 1159/2003 attiecas uz tarifa kvotu, ko atver šī regula.

4. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2005. gada 1. marta.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 24. februārī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 178, 30.6.2001., 1. lpp. Jaunākie grozījumi regulā izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 39/2004 (OV L 6, 10.1.2004., 16. lpp.).

1

(2)  OV L 325, 8.12.2001., 21. lpp.

2

(3)  OV L 317, 15.12.2000., 3. lpp.

3

(4)  OV L 232, 1.7.2004., 17. lpp.

4

(5)  OV L 162, 1.7.2003., 25. lpp.

5

---

| 25.2.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 52/13 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 52/13

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 308/2005

(2005. gada 24. februāris),

ar kuru nosaka maksimālo eksporta kompensāciju sviestam saistībā ar uzaicinājumu piedalīties pastāvīgā konkursā, ko paredz Regula (EK) Nr. 581/2004

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1999. gada 17. maija Regulu (EK) Nr. 1255/1999 par kopējo piena un piena produktu tirgus organizāciju (1), un it īpaši tās 31. panta 3. punkta trešo apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Komisijas 2004. gada 26. marta Regula (EK) Nr. 581/2004, ar kuru izsludina uzaicinājumu iesniegt pieteikumus uz pastāvīgo konkursu par eksporta kompensācijām saistībā ar dažiem sviesta veidiem (2) paredz pastāvīgu konkursu. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas 2004. gada 26. marta Regula (EK) Nr. 581/2004, ar kuru izsludina uzaicinājumu iesniegt pieteikumus uz pastāvīgo konkursu par eksporta kompensācijām saistībā ar dažiem sviesta veidiem (2) paredz pastāvīgu konkursu.

| (2) | Ievērojot Komisijas 2004. gada 26. marta Regulas (EK) Nr. 580/2004 5. pantu, ar kuru ir noteikta konkursa procedūra saistībā ar eksporta kompensācijām dažiem piena produktiem (3), kā arī pēc konkursam iesniegto pieteikumu izskatīšanas ir jānosaka maksimālā kompensācija konkursa periodam, kas beidzas 2005. gada 22. februārim. |
| --- | --- |

(2)

Ievērojot Komisijas 2004. gada 26. marta Regulas (EK) Nr. 580/2004 5. pantu, ar kuru ir noteikta konkursa procedūra saistībā ar eksporta kompensācijām dažiem piena produktiem (3), kā arī pēc konkursam iesniegto pieteikumu izskatīšanas ir jānosaka maksimālā kompensācija konkursa periodam, kas beidzas 2005. gada 22. februārim.

| (3) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Piena un piena produktu pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(3)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Piena un piena produktu pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Saistībā ar pastāvīgo konkursu, kas izsludināts ar Regulu (EK) Nr. 581/2004 konkursa periodam līdz 2005. gada 22. februārim, produktiem un galamērķiem, kas minēti šīs regulas 1. panta 1. punktā, nosaka šādu maksimālo kompensāciju, kas norādīta šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2005. gada 25. februārī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 24. februārī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 160, 26.6.1999., 48. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 186/2004 (OV L 29, 3.2.2004., 6. lpp.).

1

(2)  OV L 90, 27.3.2004., 64. lpp.

2

(3)  OV L 90, 27.3.2004., 58. lpp.

3

---

PIELIKUMS

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Produkts | Eksporta kompensācijas nomenklatūras kods | Maksimālais eksporta kompensācijas apjoms |
| Eksportam uz galamērķi, kas minēts Regulas (EK) Nr. 581/2004 1. panta 1. punkta pirmajā ievilkumā | Eksportam uz galamērķi, kas minēts Regulas (EK) Nr. 581/2004 1. panta 1. punkta otrajā ievilkumā |
| Sviests | ex ex 0405 10 19 9500 | — | 134,00 |
| Sviests | ex ex 0405 10 19 9700 | 131,00 | 136,50 |
| Sviesta eļļa | ex ex 0405 90 10 9000 | 156,00 | 166,00 |

(EUR/100 kg)

Produkts

Eksporta kompensācijas nomenklatūras kods

Maksimālais eksporta kompensācijas apjoms

Eksportam uz galamērķi, kas minēts Regulas (EK) Nr. 581/2004 1. panta 1. punkta pirmajā ievilkumā

Eksportam uz galamērķi, kas minēts Regulas (EK) Nr. 581/2004 1. panta 1. punkta otrajā ievilkumā

Sviests

ex ex 0405 10 19 9500

—

134,00

Sviests

ex ex 0405 10 19 9700

131,00

136,50

Sviesta eļļa

ex ex 0405 90 10 9000

156,00

166,00

---

| 25.2.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 52/15 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 52/15

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 309/2005

(2005. gada 24. februāris),

ar kuru nosaka maksimālo eksporta kompensāciju par sauso vājpienu saistībā ar uzaicinājumu piedalīties pastāvīgā konkursā, ko paredz Regula (EK) Nr. 582/2004

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1999. gada 17. maija Regulu (EK) Nr. 1255/1999 par kopējo piena un piena produktu tirgus organizāciju (1), un it īpaši tās 31. panta 3. punkta trešo apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Komisijas 2004. gada 26. marta Regula (EK) Nr. 582/2004, ar kuru izsludina uzaicinājumu iesniegt pieteikumus uz pastāvīgo konkursu par eksporta kompensācijām saistībā ar sauso vājpienu (2), paredz pastāvīgu konkursu. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas 2004. gada 26. marta Regula (EK) Nr. 582/2004, ar kuru izsludina uzaicinājumu iesniegt pieteikumus uz pastāvīgo konkursu par eksporta kompensācijām saistībā ar sauso vājpienu (2), paredz pastāvīgu konkursu.

| (2) | Ievērojot Komisijas 2004. gada 26. marta Regulas (EK) Nr. 580/2004 5. pantu, ar kuru ir noteikta konkursa procedūra saistībā ar eksporta kompensācijām dažiem piena produktiem (3), kā arī pēc konkursam iesniegto pieteikumu izskatīšanas ir jānosaka maksimālā eksporta kompensācija konkursa periodam, kas beidzas 2005. gada 22. februārim. |
| --- | --- |

(2)

Ievērojot Komisijas 2004. gada 26. marta Regulas (EK) Nr. 580/2004 5. pantu, ar kuru ir noteikta konkursa procedūra saistībā ar eksporta kompensācijām dažiem piena produktiem (3), kā arī pēc konkursam iesniegto pieteikumu izskatīšanas ir jānosaka maksimālā eksporta kompensācija konkursa periodam, kas beidzas 2005. gada 22. februārim.

| (3) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Piena un piena produktu pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(3)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Piena un piena produktu pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Saistībā ar pastāvīgo konkursu, kas izsludināts ar Regulu (EK) Nr. 582/2004 konkursa periodam līdz 2005. gada 22. februārim, produktiem un galamērķiem, kas minēti šīs regulas 1. panta 1. punktā, nosaka maksimālo kompensāciju 31,00 EUR/100 kg apmērā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2005. gada 25. februārī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 24. februārī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 160, 26.6.1999., 48. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 186/2004 (OV L 29, 3.2.2004., 6. lpp.).

1

(2)  OV L 90, 27.3.2004., 67. lpp.

2

(3)  OV L 90, 27.3.2004., 58. lpp.

3

---

| 25.2.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 52/16 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 52/16

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 310/2005

(2005. gada 24. februāris),

ar ko nosaka kompensācijas likmes dažiem labības un rīsu produktiem, ko eksportē kā preces, uz kurām neattiecas Līguma I pielikums

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2003. gada 29. septembra Regulu (EK) Nr. 1784/2003 par labības tirgus kopīgo organizāciju (1), un jo īpaši tās 13. panta 3. punktu,

ņemot vērā Padomes 2003. gada 29. septembra Regulu (EK) Nr. 1785/2003 par rīsu tirgus kopīgo organizāciju (2), un jo īpaši tās 14. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulas (EK) Nr. 1784/2003 13. panta 1. punkts un Regulas (EK) Nr. 1785/2003 14. panta 1. punkts paredz, ka starpību starp šo regulu 1. pielikumā minēto produktu kotācijām vai to cenām pasaules tirgū un Kopienas cenām var segt ar eksporta kompensāciju. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (EK) Nr. 1784/2003 13. panta 1. punkts un Regulas (EK) Nr. 1785/2003 14. panta 1. punkts paredz, ka starpību starp šo regulu 1. pielikumā minēto produktu kotācijām vai to cenām pasaules tirgū un Kopienas cenām var segt ar eksporta kompensāciju.

| (2) | Komisijas 2000. gada 13. jūlija Regula (EK) Nr. 1520/2000, kas nosaka kopīgus sīkus noteikumus eksporta atmaksu piešķiršanas sistēmas piemērošanai noteiktiem lauksaimniecības produktiem, ko eksportē tādu preču veidā, kuras neaptver Līguma I pielikums, kā arī šo atmaksu apjoma noteikšanas kritērijus (3), precizē produktus, kuriem jānosaka kompensācijas likmes, ko piemēro gadījumos, kad šos produktus eksportē kā preces, kas nosauktas attiecīgi Regulas (EK) Nr. 1784/2003 III pielikumā vai Regulas (EK) Nr. 1785/2003 IV pielikumā. |
| --- | --- |

(2)

Komisijas 2000. gada 13. jūlija Regula (EK) Nr. 1520/2000, kas nosaka kopīgus sīkus noteikumus eksporta atmaksu piešķiršanas sistēmas piemērošanai noteiktiem lauksaimniecības produktiem, ko eksportē tādu preču veidā, kuras neaptver Līguma I pielikums, kā arī šo atmaksu apjoma noteikšanas kritērijus (3), precizē produktus, kuriem jānosaka kompensācijas likmes, ko piemēro gadījumos, kad šos produktus eksportē kā preces, kas nosauktas attiecīgi Regulas (EK) Nr. 1784/2003 III pielikumā vai Regulas (EK) Nr. 1785/2003 IV pielikumā.

| (3) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1520/2000 4. panta 1. punkta pirmo daļu kompensācijas likmi par 100 kg katra attiecīgā pamatprodukta jānosaka katru mēnesi. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1520/2000 4. panta 1. punkta pirmo daļu kompensācijas likmi par 100 kg katra attiecīgā pamatprodukta jānosaka katru mēnesi.

| (4) | Saistības, kas noslēgtas par kompensācijām, kuras var piešķirt, eksportējot lauksaimniecības produktus, kas ir tādu preču sastāvā, uz kurām neattiecas Līguma I pielikums, var apdraudēt augstu kompensācijas likmju iepriekšēja noteikšana. Tādēļ šādās situācijas jāveic piesardzības pasākumi, nodrošinot, lai tie nekavētu ilgtermiņa līgumu slēgšanu. Konkrētas kompensācijas likmes noteikšana piemērošanai kompensāciju iepriekšējas noteikšanas gadījumos ir pasākums, kas ļauj sasniegt šos dažādos mērķus. |
| --- | --- |

(4)

Saistības, kas noslēgtas par kompensācijām, kuras var piešķirt, eksportējot lauksaimniecības produktus, kas ir tādu preču sastāvā, uz kurām neattiecas Līguma I pielikums, var apdraudēt augstu kompensācijas likmju iepriekšēja noteikšana. Tādēļ šādās situācijas jāveic piesardzības pasākumi, nodrošinot, lai tie nekavētu ilgtermiņa līgumu slēgšanu. Konkrētas kompensācijas likmes noteikšana piemērošanai kompensāciju iepriekšējas noteikšanas gadījumos ir pasākums, kas ļauj sasniegt šos dažādos mērķus.

| (5) | Ņemot vērā izlīgumu starp Eiropas Kopienu un Amerikas Savienotajām Valstīm attiecībā uz Kopienas pastas izstrādājumu eksportu uz Amerikas Savienotajām Valstīm, kas apstiprināts ar Padomes Lēmumu 87/482/EEK (4), jānošķir kompensācija par precēm ar KN kodu 1902 11 00 un 1902 19 atbilstoši to galamērķim. |
| --- | --- |

(5)

Ņemot vērā izlīgumu starp Eiropas Kopienu un Amerikas Savienotajām Valstīm attiecībā uz Kopienas pastas izstrādājumu eksportu uz Amerikas Savienotajām Valstīm, kas apstiprināts ar Padomes Lēmumu 87/482/EEK (4), jānošķir kompensācija par precēm ar KN kodu 1902 11 00 un 1902 19 atbilstoši to galamērķim.

| (6) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1520/2000 4. panta 3. un 5. punktu jānosaka pazemināta eksporta kompensācijas likme, ņemot vērā ražošanas kompensācijas summu saskaņā ar Komisijas Regulu (EEK) Nr. 1722/93 (5), ko piemēro attiecīgajam pamatproduktam, kas izmantots pieņemtajā preču ražošanas periodā. |
| --- | --- |

(6)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1520/2000 4. panta 3. un 5. punktu jānosaka pazemināta eksporta kompensācijas likme, ņemot vērā ražošanas kompensācijas summu saskaņā ar Komisijas Regulu (EEK) Nr. 1722/93 (5), ko piemēro attiecīgajam pamatproduktam, kas izmantots pieņemtajā preču ražošanas periodā.

| (7) | Uzskata, ka alkoholiskos dzērienus mazāk ietekmē to ražošanā izmantotās labības cena. Taču Apvienotās Karalistes, Īrijas un Dānijas Pievienošanās akta 19. protokols paredz, ka jāpieņem lēmums par pasākumiem, kas nepieciešami, lai veicinātu Kopienas labības izmantošanu alkoholisko dzērienu, ko iegūst no labības, ražošanā. Tādēļ jāpielāgo kompensācijas likme, ko piemēro labībai, kuru eksportē alkoholisko dzērienu veidā. |
| --- | --- |

(7)

Uzskata, ka alkoholiskos dzērienus mazāk ietekmē to ražošanā izmantotās labības cena. Taču Apvienotās Karalistes, Īrijas un Dānijas Pievienošanās akta 19. protokols paredz, ka jāpieņem lēmums par pasākumiem, kas nepieciešami, lai veicinātu Kopienas labības izmantošanu alkoholisko dzērienu, ko iegūst no labības, ražošanā. Tādēļ jāpielāgo kompensācijas likme, ko piemēro labībai, kuru eksportē alkoholisko dzērienu veidā.

| (8) | Labības pārvaldības komiteja nav sniegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā, |
| --- | --- |

(8)

Labības pārvaldības komiteja nav sniegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Kompensācijas likmes, ko piemēro pamatproduktiem, kuri minēti Regulas (EK) Nr. 1520/2000 A pielikumā un Regulas (EK) Nr. 1784/2003 1. pantā vai Regulas (EK) Nr. 1785/2003 1. panta 1. punktā un kurus eksportē tādu preču veidā, kas minētas attiecīgi Regulas (EK) Nr. 1784/2003 III pielikumā vai Regulas (EK) Nr. 1785/2003 IV pielikumā, ir noteiktas šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2005. gada 25. februārī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 24. februārī

Komisijas vārdā —

priekšsēdētāja vietnieks

Günter VERHEUGEN

---

(1)  OV L 270, 21.10.2003., 78. lpp.

1

(2)  OV L 270, 21.10.2003., 96. lpp.

2

(3)  OV L 177, 15.7.2000., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 886/2004 (OV L 168, 1.5.2004., 14. lpp.).

3

(4)  OV L 275, 29.9.1987., 36. lpp.

4

(5)  OV L 159, 1.7.1993., 112. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1548/2004 (OV L 280, 31.8.2004., 11. lpp.).

5

---

PIELIKUMS

kompensāciju likmes, ko no 2005. gada 25. februāra piemēro dažiem labības un rīsu produktiem, ko eksportē kā preces, uz kurām neattiecas Līguma I pielikums (1)

| (EUR par 100 kg) |
| --- |
| KN kods | Produktu apraksts (2) | Kompensācijas likme par 100 kg pamatprodukta |
| Kompensācijas, nosakot iepriekš | Citos gadījumos |
| 1001 10 00 | Cietie kvieši: | | |
| – eksportējot preces ar KN kodiem 1902 11 un 1902 19 uz Amerikas Savienotajām Valstīm | — | — |
| – citos gadījumos | — | — |
| 1001 90 99 | Parastie kvieši un kviešu un rudzu maisījums: | | |
| – eksportējot preces ar KN kodiem 1902 11 un 1902 19 uz Amerikas Savienotajām Valstīm | — | — |
| – citos gadījumos: | | |
| – – gadījumos, uz kuriem attiecas Regulas (EK) Nr. 1520/2000 4. panta 5. punkts (3) | — | — |
| – – eksportējot preces, uz kurām attiecas apakšpozīcija 2208 (4) | — | — |
| – – citos gadījumos | — | — |
| 1002 00 00 | Rudzi | — | — |
| 1003 00 90 | Mieži | | |
| – eksportējot preces, uz kurām attiecas apakšpozīcija 2208 (4) | — | — |
| – citos gadījumos | — | — |
| 1004 00 00 | Auzas | — | — |
| 1005 90 00 | Kukurūza šādos veidos: | | |
| – ciete: | | |
| – – gadījumos, uz kuriem attiecas Regulas (EK) Nr. 1520/2000 4. panta 5. punkts (3) | 3,708 | 3,708 |
| – – eksportējot preces, uz kurām attiecas apakšpozīcija 2208 (4) | 1,047 | 1,047 |
| – – citos gadījumos | 4,000 | 4,000 |
| – glikoze, glikozes sīrups, maltodekstrīns, maltodekstrīna sīrups ar KN kodiem 1702 30 51, 1702 30 59, 1702 30 91, 1702 30 99, 1702 40 90, 1702 90 50, 1702 90 75, 1702 90 79, 2106 90 55 (5) | | |
| – – gadījumos, uz kuriem attiecas Regulas (EK) Nr. 1520/2000 4. panta 5. punkts (3) | 2,708 | 2,708 |
| – – eksportējot preces, uz kurām attiecas apakšpozīcija 2208 (4) | 0,785 | 0,785 |
| – – citos gadījumos | 3,000 | 3,000 |
| – eksportējot preces, uz kurām attiecas apakšpozīcija 2208 (4) | 1,047 | 1,047 |
| – citā veidā (tostarp nepārstrādāts) | 4,000 | 4,000 |
| Kartupeļu ciete ar KN kodu 1108 13 00, kas līdzīga produktam, ko iegūst no pārstrādātas kukurūzas: | | |
| – gadījumos, uz kuriem attiecas Regulas (EK) Nr. 1520/2000 4. panta 5. punkts (3) | 3,275 | 3,275 |
| – eksportējot preces, uz kurām attiecas apakšpozīcija 2208 (4) | 1,047 | 1,047 |
| – citos gadījumos | 4,000 | 4,000 |
| ex 1006 30 | Pilnīgi slīpēti rīsi: | | |
| – apaļgraudu | — | — |
| – vidējgraudu | — | — |
| – garengraudu | — | — |
| 1006 40 00 | Šķeltie rīsi | — | — |
| 1007 00 90 | Graudu sorgo, izņemot hibrīda sēklas, sēšanai | — | — |

(EUR par 100 kg)

KN kods

Produktu apraksts (2)

Kompensācijas likme par 100 kg pamatprodukta

Kompensācijas, nosakot iepriekš

Citos gadījumos

1001 10 00

Cietie kvieši:

– eksportējot preces ar KN kodiem 1902 11 un 1902 19 uz Amerikas Savienotajām Valstīm

—

—

– citos gadījumos

—

—

1001 90 99

Parastie kvieši un kviešu un rudzu maisījums:

– eksportējot preces ar KN kodiem 1902 11 un 1902 19 uz Amerikas Savienotajām Valstīm

—

—

– citos gadījumos:

– – gadījumos, uz kuriem attiecas Regulas (EK) Nr. 1520/2000 4. panta 5. punkts (3)

—

—

– – eksportējot preces, uz kurām attiecas apakšpozīcija 2208 (4)

—

—

– – citos gadījumos

—

—

1002 00 00

Rudzi

—

—

1003 00 90

Mieži

– eksportējot preces, uz kurām attiecas apakšpozīcija 2208 (4)

—

—

– citos gadījumos

—

—

1004 00 00

Auzas

—

—

1005 90 00

Kukurūza šādos veidos:

– ciete:

– – gadījumos, uz kuriem attiecas Regulas (EK) Nr. 1520/2000 4. panta 5. punkts (3)

3,708

3,708

– – eksportējot preces, uz kurām attiecas apakšpozīcija 2208 (4)

1,047

1,047

– – citos gadījumos

4,000

4,000

– glikoze, glikozes sīrups, maltodekstrīns, maltodekstrīna sīrups ar KN kodiem 1702 30 51, 1702 30 59, 1702 30 91, 1702 30 99, 1702 40 90, 1702 90 50, 1702 90 75, 1702 90 79, 2106 90 55 (5)

– – gadījumos, uz kuriem attiecas Regulas (EK) Nr. 1520/2000 4. panta 5. punkts (3)

2,708

2,708

– – eksportējot preces, uz kurām attiecas apakšpozīcija 2208 (4)

0,785

0,785

– – citos gadījumos

3,000

3,000

– eksportējot preces, uz kurām attiecas apakšpozīcija 2208 (4)

1,047

1,047

– citā veidā (tostarp nepārstrādāts)

4,000

4,000

Kartupeļu ciete ar KN kodu 1108 13 00, kas līdzīga produktam, ko iegūst no pārstrādātas kukurūzas:

– gadījumos, uz kuriem attiecas Regulas (EK) Nr. 1520/2000 4. panta 5. punkts (3)

3,275

3,275

– eksportējot preces, uz kurām attiecas apakšpozīcija 2208 (4)

1,047

1,047

– citos gadījumos

4,000

4,000

ex 1006 30

Pilnīgi slīpēti rīsi:

– apaļgraudu

—

—

– vidējgraudu

—

—

– garengraudu

—

—

1006 40 00

Šķeltie rīsi

—

—

1007 00 90

Graudu sorgo, izņemot hibrīda sēklas, sēšanai

—

—

---

(1)  Šajā pielikuma noteiktās likmes nav piemērojamas eksportam uz Bulgāriju no 2004. gada 1. oktobra, kā arī precēm, kas minétas Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas 1972. gada 22. jūlija Nolīguma 2. protokola I un II tabulā un ko eksportē uz Šveices Konfederāciju vai uz Lihtenšteinas Firstisti no 2005. gada 1. februāra.

(2)  Attiecībā uz lauksaimniecības produktiem, ko iegūst no pamatprodukta vai/un pielīdzināto produktu pārstrādes, piemēro koeficientus, kas noteikti Komisijas Regulas (EK) Nr. 1520/2000 E pielikumā (OV L 177, 15.7.2000., 1. lpp.).

(3)  Attiecīgajām precēm ir KN kods 3505 10 50.

(4)  Preces, kas nosauktas Regulas (EK) Nr. 1784/2003 III pielikumā vai minētas Regulas (EEK) Nr. 2825/93 2. pantā (OV L 258, 16.10.1993., 6. lpp.).

(5)  Attiecībā uz sīrupiem ar KN kodiem NC 1702 30 99, 1702 40 90 un 1702 60 90, ko iegūst, jaucot glikozi un fruktozes sīrupu, eksporta kompensāciju var piešķirt tikai glikozes sīrupam.

---

| 25.2.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 52/20 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 52/20

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 311/2005

(2005. gada 24. februāris),

ar ko nosaka eksporta kompensācijas par produktiem, kuri pārstrādāti no labības un rīsiem

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2003. gada 29. septembra Regulu (EK) Nr. 1784/2003 par labības tirgus kopējās organizācijas izveidi (1), un jo īpaši tās 13. panta 3. punktu,

ņemot vērā Padomes 1995. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 3072/95 par rīsu tirgus kopējo organizāciju (2), un jo īpaši tās 13. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1784/2003 13. pantu un Regulas (EK) Nr. 3072/95 13. pantu starpību starp minēto regulu 1. pantā minēto produktu kursiem vai cenām pasaules tirgū un šo produktu cenām Kopienā var segt ar eksporta kompensāciju. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1784/2003 13. pantu un Regulas (EK) Nr. 3072/95 13. pantu starpību starp minēto regulu 1. pantā minēto produktu kursiem vai cenām pasaules tirgū un šo produktu cenām Kopienā var segt ar eksporta kompensāciju.

| (2) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 3072/95 13. pantu kompensācijas jānosaka, ņemot vērā, no vienas puses, situāciju un nākotnes tendences attiecībā uz labības, rīsu un šķeltu rīsu pieejamību, kā arī to cenas Kopienas tirgū, un labības, rīsu, šķeltu rīsu un labības nozares produktu cenas pasaules tirgū, no otras puses. Minētajos pantos arī paredzēts, ka jānodrošina līdzsvars labības un rīsu tirgū un dabiska cenu un tirdzniecības attīstība, lai ņemtu vērā paredzētā eksporta ekonomisko aspektu un vajadzību izvairīties no traucējumiem Kopienas tirgū. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 3072/95 13. pantu kompensācijas jānosaka, ņemot vērā, no vienas puses, situāciju un nākotnes tendences attiecībā uz labības, rīsu un šķeltu rīsu pieejamību, kā arī to cenas Kopienas tirgū, un labības, rīsu, šķeltu rīsu un labības nozares produktu cenas pasaules tirgū, no otras puses. Minētajos pantos arī paredzēts, ka jānodrošina līdzsvars labības un rīsu tirgū un dabiska cenu un tirdzniecības attīstība, lai ņemtu vērā paredzētā eksporta ekonomisko aspektu un vajadzību izvairīties no traucējumiem Kopienas tirgū.

| (3) | Komisijas Regulas (EK) Nr. 1518/95 (3) par no labības un rīsiem pārstrādātu produktu importa un eksporta režīmu 4. pantā ir noteikti īpaši kritēriji, kas jāņem vērā, aprēķinot kompensāciju par šiem produktiem. |
| --- | --- |

(3)

Komisijas Regulas (EK) Nr. 1518/95 (3) par no labības un rīsiem pārstrādātu produktu importa un eksporta režīmu 4. pantā ir noteikti īpaši kritēriji, kas jāņem vērā, aprēķinot kompensāciju par šiem produktiem.

| (4) | Jāgraduē kompensācija, ko piešķir par noteiktiem pārstrādātiem produktiem, atkarībā no to sastāvā esošu pelnu, celulozes, apvalka, proteīna, taukvielu vai cietes līmeņa, kas ir īpaši nozīmīgs rādītājs attiecībā uz pamatprodukta daudzumu, kas faktiski ietverts pārstrādātajā produktā. |
| --- | --- |

(4)

Jāgraduē kompensācija, ko piešķir par noteiktiem pārstrādātiem produktiem, atkarībā no to sastāvā esošu pelnu, celulozes, apvalka, proteīna, taukvielu vai cietes līmeņa, kas ir īpaši nozīmīgs rādītājs attiecībā uz pamatprodukta daudzumu, kas faktiski ietverts pārstrādātajā produktā.

| (5) | Šobrīd nav jānosaka eksporta kompensācijas par manioku un citām tropu saknēm un gumiem, kā arī to miltiem, ņemot vērā paredzamā eksporta ekonomisko aspektu, un jo īpaši šo produktu raksturu un izcelsmi. Šobrīd arī attiecībā uz dažiem no labības pārstrādātiem produktiem Kopienas maznozīmīgā dalība pasaules tirdzniecībā nerada nepieciešamību pēc eksporta kompensācijas noteikšanas. |
| --- | --- |

(5)

Šobrīd nav jānosaka eksporta kompensācijas par manioku un citām tropu saknēm un gumiem, kā arī to miltiem, ņemot vērā paredzamā eksporta ekonomisko aspektu, un jo īpaši šo produktu raksturu un izcelsmi. Šobrīd arī attiecībā uz dažiem no labības pārstrādātiem produktiem Kopienas maznozīmīgā dalība pasaules tirdzniecībā nerada nepieciešamību pēc eksporta kompensācijas noteikšanas.

| (6) | Pasaules tirgus situācija vai atsevišķu tirgu īpašas prasības var radīt nepieciešamību pēc kompensācijas diferenciācijas noteiktiem produktiem atkarībā no to galamērķa. |
| --- | --- |

(6)

Pasaules tirgus situācija vai atsevišķu tirgu īpašas prasības var radīt nepieciešamību pēc kompensācijas diferenciācijas noteiktiem produktiem atkarībā no to galamērķa.

| (7) | Kompensācija jānosaka reizi mēnesī. Tā var tikt mainīta starplaikā. |
| --- | --- |

(7)

Kompensācija jānosaka reizi mēnesī. Tā var tikt mainīta starplaikā.

| (8) | Dažus no kukurūzas pārstrādātus produktus var pakļaut termiskai apstrādei, un pēc tam var piešķirt tādu kompensāciju, kas neatbilst produkta kvalitātei. Jāprecizē, ka par šiem produktiem, kas satur uzbriedinātu cieti, eksporta kompensācijas saņemt nevar. |
| --- | --- |

(8)

Dažus no kukurūzas pārstrādātus produktus var pakļaut termiskai apstrādei, un pēc tam var piešķirt tādu kompensāciju, kas neatbilst produkta kvalitātei. Jāprecizē, ka par šiem produktiem, kas satur uzbriedinātu cieti, eksporta kompensācijas saņemt nevar.

| (9) | Labības pārvaldības komiteja nav siegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā, |
| --- | --- |

(9)

Labības pārvaldības komiteja nav siegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Eksporta kompensācijas par produktiem, kas minēti Regulas (EK) Nr. 1784/2003 1. panta 1. punkta d) apakšpunktā un Regulas (EK) Nr. 3072/95 1. panta 1. punkta c) apakšpunktā un uz ko attiecas Regula (EK) Nr. 1518/95, nosaka saskaņā ar šīs regulas pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2005. gada 25. februārī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 24. februārī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 270, 21.10.2003., 78. lpp.

1

(2)  OV L 329, 30.12.1995., 18. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 411/2002 (OV L 62, 5.3.2002., 27, lpp.)

2

(3)  OV L 147, 30.6.1995., 55. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2993/95 (OV L 312, 23.12.1995., 25 lpp.).

3

---

PIELIKUMS

Komisijas 2005. gada 24. februāra Regulai, ar ko nosaka eksporta kompensācijas par produktiem, kuri pārstrādāti no labības un rīsiem

| Produkta kods | Galamērķis | Mērvienība | Kompensāciju summa |
| --- | --- | --- | --- |
| 1102 20 10 9200 (1) | C10 | EUR/t | 56,00 |
| 1102 20 10 9400 (1) | C10 | EUR/t | 48,00 |
| 1102 20 90 9200 (1) | C10 | EUR/t | 48,00 |
| 1102 90 10 9100 | C11 | EUR/t | 0,00 |
| 1102 90 10 9900 | C11 | EUR/t | 0,00 |
| 1102 90 30 9100 | C11 | EUR/t | 0,00 |
| 1103 19 40 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1103 13 10 9100 (1) | C10 | EUR/t | 72,00 |
| 1103 13 10 9300 (1) | C10 | EUR/t | 56,00 |
| 1103 13 10 9500 (1) | C10 | EUR/t | 48,00 |
| 1103 13 90 9100 (1) | C10 | EUR/t | 48,00 |
| 1103 19 10 9000 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1103 19 30 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1103 20 60 9000 | C12 | EUR/t | 0,00 |
| 1103 20 20 9000 | C11 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 19 69 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 12 90 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 12 90 9300 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 19 10 9000 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 19 50 9110 | C10 | EUR/t | 64,00 |
| 1104 19 50 9130 | C10 | EUR/t | 52,00 |
| 1104 29 01 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 29 03 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 29 05 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 29 05 9300 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 22 20 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 22 30 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 23 10 9100 | C10 | EUR/t | 60,00 |
| 1104 23 10 9300 | C10 | EUR/t | 46,00 |
| 1104 29 11 9000 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 29 51 9000 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 29 55 9000 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 30 10 9000 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 30 90 9000 | C10 | EUR/t | 10,00 |
| 1107 10 11 9000 | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1107 10 91 9000 | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1108 11 00 9200 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1108 11 00 9300 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1108 12 00 9200 | C10 | EUR/t | 64,00 |
| 1108 12 00 9300 | C10 | EUR/t | 64,00 |
| 1108 13 00 9200 | C10 | EUR/t | 64,00 |
| 1108 13 00 9300 | C10 | EUR/t | 64,00 |
| 1108 19 10 9200 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1108 19 10 9300 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1109 00 00 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1702 30 51 9000 (2) | C10 | EUR/t | 62,70 |
| 1702 30 59 9000 (2) | C10 | EUR/t | 48,00 |
| 1702 30 91 9000 | C10 | EUR/t | 62,70 |
| 1702 30 99 9000 | C10 | EUR/t | 48,00 |
| 1702 40 90 9000 | C10 | EUR/t | 48,00 |
| 1702 90 50 9100 | C10 | EUR/t | 62,70 |
| 1702 90 50 9900 | C10 | EUR/t | 48,00 |
| 1702 90 75 9000 | C10 | EUR/t | 65,70 |
| 1702 90 79 9000 | C10 | EUR/t | 45,60 |
| 2106 90 55 9000 | C10 | EUR/t | 48,00 |
| N.B.: Produktu kodi, kā arī “A” sērijas galamērķu kodi ir grozītajā Komisijas Regulā (EEK) Nr. 3846/87 (OV L 366, 24.12.1987., 1. lpp.).
  Skaitliskie galamērķu kodi ir noteikti Regulā (EK) Nr. 2081/2003 (OV L 313, 28.11.2003., 11. lpp.).
  Pārējie galamērķi ir šādi:







  C10 | : | visi galamērķi. |
| C11 | : | visi galamērķi, izņemot Bulgāriju. |
| C12 | : | visi galamērķi, izņemot Rumāniju. |
| C13 | : | visi galamērķi, izņemot Bulgār un Rumān. |

Produkta kods

Galamērķis

Mērvienība

Kompensāciju summa

1102 20 10 9200 (1)

C10

EUR/t

56,00

1102 20 10 9400 (1)

C10

EUR/t

48,00

1102 20 90 9200 (1)

C10

EUR/t

48,00

1102 90 10 9100

C11

EUR/t

0,00

1102 90 10 9900

C11

EUR/t

0,00

1102 90 30 9100

C11

EUR/t

0,00

1103 19 40 9100

C10

EUR/t

0,00

1103 13 10 9100 (1)

C10

EUR/t

72,00

1103 13 10 9300 (1)

C10

EUR/t

56,00

1103 13 10 9500 (1)

C10

EUR/t

48,00

1103 13 90 9100 (1)

C10

EUR/t

48,00

1103 19 10 9000

C10

EUR/t

0,00

1103 19 30 9100

C10

EUR/t

0,00

1103 20 60 9000

C12

EUR/t

0,00

1103 20 20 9000

C11

EUR/t

0,00

1104 19 69 9100

C10

EUR/t

0,00

1104 12 90 9100

C10

EUR/t

0,00

1104 12 90 9300

C10

EUR/t

0,00

1104 19 10 9000

C10

EUR/t

0,00

1104 19 50 9110

C10

EUR/t

64,00

1104 19 50 9130

C10

EUR/t

52,00

1104 29 01 9100

C10

EUR/t

0,00

1104 29 03 9100

C10

EUR/t

0,00

1104 29 05 9100

C10

EUR/t

0,00

1104 29 05 9300

C10

EUR/t

0,00

1104 22 20 9100

C10

EUR/t

0,00

1104 22 30 9100

C10

EUR/t

0,00

1104 23 10 9100

C10

EUR/t

60,00

1104 23 10 9300

C10

EUR/t

46,00

1104 29 11 9000

C10

EUR/t

0,00

1104 29 51 9000

C10

EUR/t

0,00

1104 29 55 9000

C10

EUR/t

0,00

1104 30 10 9000

C10

EUR/t

0,00

1104 30 90 9000

C10

EUR/t

10,00

1107 10 11 9000

C13

EUR/t

0,00

1107 10 91 9000

C13

EUR/t

0,00

1108 11 00 9200

C10

EUR/t

0,00

1108 11 00 9300

C10

EUR/t

0,00

1108 12 00 9200

C10

EUR/t

64,00

1108 12 00 9300

C10

EUR/t

64,00

1108 13 00 9200

C10

EUR/t

64,00

1108 13 00 9300

C10

EUR/t

64,00

1108 19 10 9200

C10

EUR/t

0,00

1108 19 10 9300

C10

EUR/t

0,00

1109 00 00 9100

C10

EUR/t

0,00

1702 30 51 9000 (2)

C10

EUR/t

62,70

1702 30 59 9000 (2)

C10

EUR/t

48,00

1702 30 91 9000

C10

EUR/t

62,70

1702 30 99 9000

C10

EUR/t

48,00

1702 40 90 9000

C10

EUR/t

48,00

1702 90 50 9100

C10

EUR/t

62,70

1702 90 50 9900

C10

EUR/t

48,00

1702 90 75 9000

C10

EUR/t

65,70

1702 90 79 9000

C10

EUR/t

45,60

2106 90 55 9000

C10

EUR/t

48,00

N.B.: Produktu kodi, kā arī “A” sērijas galamērķu kodi ir grozītajā Komisijas Regulā (EEK) Nr. 3846/87 (OV L 366, 24.12.1987., 1. lpp.).

Skaitliskie galamērķu kodi ir noteikti Regulā (EK) Nr. 2081/2003 (OV L 313, 28.11.2003., 11. lpp.).

Pārējie galamērķi ir šādi:

C10

:

visi galamērķi.

C11

:

visi galamērķi, izņemot Bulgāriju.

C12

:

visi galamērķi, izņemot Rumāniju.

C13

:

visi galamērķi, izņemot Bulgār un Rumān.

---

(1)  Kompensāciju nepiešķir par produktiem, kas pakļauti termiskai apstrādei, kura veicina cietes pārtapšanu želejā.

(2)  Kompensācijas piešķir saskaņā ar grozīto Padomes Regulu (EEK) Nr. 2730/75 (OV L 281, 1.11.1975., 20. lpp.).

N.B.: Produktu kodi, kā arī “A” sērijas galamērķu kodi ir grozītajā Komisijas Regulā (EEK) Nr. 3846/87 (OV L 366, 24.12.1987., 1. lpp.).

Skaitliskie galamērķu kodi ir noteikti Regulā (EK) Nr. 2081/2003 (OV L 313, 28.11.2003., 11. lpp.).

Pārējie galamērķi ir šādi:

| C10 | : | visi galamērķi. |
| --- | --- | --- |
| C11 | : | visi galamērķi, izņemot Bulgāriju. |
| C12 | : | visi galamērķi, izņemot Rumāniju. |
| C13 | : | visi galamērķi, izņemot Bulgār un Rumān. |

C10

:

visi galamērķi.

C11

:

visi galamērķi, izņemot Bulgāriju.

C12

:

visi galamērķi, izņemot Rumāniju.

C13

:

visi galamērķi, izņemot Bulgār un Rumān.

---

| 25.2.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 52/23 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 52/23

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 312/2005

(2005. gada 24. februāris),

ar ko nosaka eksporta kompensācijas par dzīvnieku barības maisījumu uz labības bāzes

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2003. gada 29. septembris Regulu (EK) Nr. 1784/2003 par labības tirgus kopējās organizācijas izveidi (1), un jo īpaši tās 13. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1784/2003 13. pantu starpību starp minēto regulas 1. pantā minēto produktu kursu vai cenām pasaules tirgū un šo produktu cenām Kopienā var segt ar eksporta kompensāciju. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1784/2003 13. pantu starpību starp minēto regulas 1. pantā minēto produktu kursu vai cenām pasaules tirgū un šo produktu cenām Kopienā var segt ar eksporta kompensāciju.

| (2) | Komisijas 1995. gada 29. jūnija Regulas (EK) Nr. 1517/95, ar ko pieņem sīki izstrādātus noteikumus Regulas (EK) Nr. 1784/2003 piemērošanai attiecībā uz importa un eksporta režīmu dzīvnieku barības maisījumiem uz labības bāzes un groza Regulu (EK) Nr. 1162/95 par sīki izstrādātiem noteikumiem ievešanas un izvešanas atļauju režīma piemērošanai labības un rīsu nozarē (2), 2. pantā ir izstrādāti īpaši kritēriji, kas jāņem vērā, aprēķinot šīs kompensācijas. |
| --- | --- |

(2)

Komisijas 1995. gada 29. jūnija Regulas (EK) Nr. 1517/95, ar ko pieņem sīki izstrādātus noteikumus Regulas (EK) Nr. 1784/2003 piemērošanai attiecībā uz importa un eksporta režīmu dzīvnieku barības maisījumiem uz labības bāzes un groza Regulu (EK) Nr. 1162/95 par sīki izstrādātiem noteikumiem ievešanas un izvešanas atļauju režīma piemērošanai labības un rīsu nozarē (2), 2. pantā ir izstrādāti īpaši kritēriji, kas jāņem vērā, aprēķinot šīs kompensācijas.

| (3) | Šaja aprēķinā jāņem vērā arī labības produktu sastāvs. Vienkāršošanas nolūkā kompensācija jāizmaksā par divām “labības produktu” kategorijām, tas ir, kukurūzu, t.i., graudaugu, kas tiek visplašāk izmantoti eksportētu kombinēto pārtikas produktu un produktu uz kukurūzas bāzes ražošanai, no vienas puses, kā arī par “citiem graudaugiem”, no otras puses, kas ir iekļaujami labības produkti, izņemot kukurūzu un produktus uz kukurūzas bāzes. Kompensācija jāpiešķir par labības produktu daudzumu, ko satur dzīvniekiem paredzētie barības maisījumi. |
| --- | --- |

(3)

Šaja aprēķinā jāņem vērā arī labības produktu sastāvs. Vienkāršošanas nolūkā kompensācija jāizmaksā par divām “labības produktu” kategorijām, tas ir, kukurūzu, t.i., graudaugu, kas tiek visplašāk izmantoti eksportētu kombinēto pārtikas produktu un produktu uz kukurūzas bāzes ražošanai, no vienas puses, kā arī par “citiem graudaugiem”, no otras puses, kas ir iekļaujami labības produkti, izņemot kukurūzu un produktus uz kukurūzas bāzes. Kompensācija jāpiešķir par labības produktu daudzumu, ko satur dzīvniekiem paredzētie barības maisījumi.

| (4) | Turklāt kompensācijas noteikšanā jāņem vērā arī iespējas šo produktu pārdošanai pasaules tirgū, nepieciešamība izvairīties no traucējumiem Kopienas tirgū un eksporta ekonomiskais aspekts. |
| --- | --- |

(4)

Turklāt kompensācijas noteikšanā jāņem vērā arī iespējas šo produktu pārdošanai pasaules tirgū, nepieciešamība izvairīties no traucējumiem Kopienas tirgū un eksporta ekonomiskais aspekts.

| (5) | Pašreizējā situācija labības tirgū, un jo īpaši apgādes perspektīvas, liek šobrīd atcelt eksporta kompensācijas. |
| --- | --- |

(5)

Pašreizējā situācija labības tirgū, un jo īpaši apgādes perspektīvas, liek šobrīd atcelt eksporta kompensācijas.

| (6) | Labības pārvaldības komiteja nav siegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā, |
| --- | --- |

(6)

Labības pārvaldības komiteja nav siegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Eksporta kompensācijas par barības maisījumiem, ko aptver Regula (EK) Nr. 1784/2003 un uz ko attiecas Regula (EK) Nr. 1517/95, nosaka saskaņā ar šīs regulas pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2005. gada 25. februārī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 24. februārī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 270, 21.10.2003., 78. lpp.

1

(2)  OV L 147, 30.6.1995., 51. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Komisijas 2005. gada 24. februāra Regulai, ar ko nosaka eksporta kompensācijas par barības maisījumiem uz labības bāzes

Produktu kodi par ko var saņemt eksporta kompensāciju:

| | 2309 10 11 9000, |
| --- | --- |

2309 10 11 9000,

| | 2309 10 13 9000, |
| --- | --- |

2309 10 13 9000,

| | 2309 10 31 9000, |
| --- | --- |

2309 10 31 9000,

| | 2309 10 33 9000, |
| --- | --- |

2309 10 33 9000,

| | 2309 10 51 9000, |
| --- | --- |

2309 10 51 9000,

| | 2309 10 53 9000, |
| --- | --- |

2309 10 53 9000,

| | 2309 90 31 9000, |
| --- | --- |

2309 90 31 9000,

| | 2309 90 33 9000, |
| --- | --- |

2309 90 33 9000,

| | 2309 90 41 9000, |
| --- | --- |

2309 90 41 9000,

| | 2309 90 43 9000, |
| --- | --- |

2309 90 43 9000,

| | 2309 90 51 9000, |
| --- | --- |

2309 90 51 9000,

| | 2309 90 53 9000, |
| --- | --- |

2309 90 53 9000,

| Labības produkti | Galamērķis | Mērvienība | Kompensāciju summa |
| --- | --- | --- | --- |
| Kukurūza un produkti uz kukurūzas bāzes:
  KN kodi 0709 90 60, 0712 90 19, 1005, 1102 20, 1103 13, 1103 29 40, 1104 19 50, 1104 23, 1904 10 10 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| Labības produkti, izņemot kukurūzu un produktus uz kukurūzas bāzes | C10 | EUR/t | 0,00 |
| N.B.: Produktu kodi, kā arī “A” sērijas galamērķu kodi, ir grozītajā Komisijas Regulā (EEK) Nr. 3846/87 (OV L 366, 24.12.1987., 1. lpp.).







  C10 | : | Visi galamērķi. |

Labības produkti

Galamērķis

Mērvienība

Kompensāciju summa

Kukurūza un produkti uz kukurūzas bāzes:

KN kodi 0709 90 60, 0712 90 19, 1005, 1102 20, 1103 13, 1103 29 40, 1104 19 50, 1104 23, 1904 10 10

C10

EUR/t

0,00

Labības produkti, izņemot kukurūzu un produktus uz kukurūzas bāzes

C10

EUR/t

0,00

N.B.: Produktu kodi, kā arī “A” sērijas galamērķu kodi, ir grozītajā Komisijas Regulā (EEK) Nr. 3846/87 (OV L 366, 24.12.1987., 1. lpp.).

C10

:

Visi galamērķi.

---

| 25.2.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 52/25 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 52/25

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 313/2005

(2005. gada 24. februāris),

ar ko nosaka ražošanas kompensācijas labības nozarēs

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2003. gada 29. septembra Regulu (EK) Nr. 1784/2003 par labības tirgus kopējās organizācijas izveidi (1), un jo īpaši tās 8. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Komisijas Regulā (EEK) Nr. 1722/93 (1993. gada 30. jūnijs) izstrādāti detalizēti noteikumi Komisijas Regulu (EEK) Nr. 1766/92 un Nr. 1418/76 piemērošanai ražošanas kompensācijas piešķiršanai labības un rīsu nozarēs (2), lai atbilstoši noteiktu kompensāciju režīma apstākļus. Aprēķina pamats norādīts šīs regulas 3. pantā. Tādējādi aprēķinātā kompensācija, kas nepieciešamības gadījumā diferencēta kartupeļu cietei, jānosaka reizi mēnesī, un to var grozīt, ja ievērojami mainās kukurūzas un/vai kviešu cenas. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas Regulā (EEK) Nr. 1722/93 (1993. gada 30. jūnijs) izstrādāti detalizēti noteikumi Komisijas Regulu (EEK) Nr. 1766/92 un Nr. 1418/76 piemērošanai ražošanas kompensācijas piešķiršanai labības un rīsu nozarēs (2), lai atbilstoši noteiktu kompensāciju režīma apstākļus. Aprēķina pamats norādīts šīs regulas 3. pantā. Tādējādi aprēķinātā kompensācija, kas nepieciešamības gadījumā diferencēta kartupeļu cietei, jānosaka reizi mēnesī, un to var grozīt, ja ievērojami mainās kukurūzas un/vai kviešu cenas.

| (2) | Šajā regulā noteiktajām ražošanas kompensācijām jāpiemēro Regulas (EEK) Nr. 1722/93 II pielikumā norādītie koeficienti, lai noteiktu precīzu maksājamo summu. |
| --- | --- |

(2)

Šajā regulā noteiktajām ražošanas kompensācijām jāpiemēro Regulas (EEK) Nr. 1722/93 II pielikumā norādītie koeficienti, lai noteiktu precīzu maksājamo summu.

| (3) | Labības pārvaldības komiteja nav sniegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā, |
| --- | --- |

(3)

Labības pārvaldības komiteja nav sniegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Ražošanas kompensācija, kas izteikta par tonnu kukurūzas, kviešu, miežu, auzu, kartupeļu, rīsu vai šķeltu rīsu cietes un ir minēta Regulas (EEK) Nr. 1722/93 ir noteikta šāda:

| a) | 0,00 EUR/t kukurūzas, kviešu, miežu un auzu cietei; |
| --- | --- |

a)

0,00 EUR/t kukurūzas, kviešu, miežu un auzu cietei;

| b) | 8,75 EUR/t kartupeļu cietei. |
| --- | --- |

b)

8,75 EUR/t kartupeļu cietei.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2005. gada 25. februārī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 24. februārī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 270, 21.10.2003., 78. lpp.

1

(2)  OV L 159, 1.7.1993., 112. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1548/2004 (OV L 280, 31.8.2004., 11. lpp.).

2

---

| 25.2.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 52/26 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 52/26

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 314/2005

(2005. gada 24. februāris),

ar ko nosaka rīsu un šķelto rīsu eksporta kompensācijas un aptur izvešanas atļauju izdošanu

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2003. gada 29. septembra Regulu (EK) Nr. 1785/2003 par rīsu tirgus kopējo organizāciju (1), un jo īpaši 14. panta 3. punktu un 19. pantu,

tā kā:

| (1) | Atbilstīgi 14. pantam Regulā (EK) Nr. 1785/2003 starpību starp kotējumiem vai cenām pasaules tirgū attiecībā uz produktiem, kas uzskaitīti minētās regulas 1. pantā, un šo produktu cenām Kopienā var segt ar eksporta kompensāciju. |
| --- | --- |

(1)

Atbilstīgi 14. pantam Regulā (EK) Nr. 1785/2003 starpību starp kotējumiem vai cenām pasaules tirgū attiecībā uz produktiem, kas uzskaitīti minētās regulas 1. pantā, un šo produktu cenām Kopienā var segt ar eksporta kompensāciju.

| (2) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1785/2003 14. pantu kompensācijas nosakāmas, ņemot vērā, pirmkārt, rīsu un šķelto rīsu cenu pašreizējo situāciju Kopienas tirgū un varbūtējās pārmaiņas, kā arī pieejamos krājumus un, otrkārt, cenas, ko izmanto starptautiskajā tirdzniecībā. Minētajā pantā paredzēts arī tas, ka ir svarīgi nodrošināt cenu un tirdzniecības līdzsvaru un dabisku attīstību rīsu tirgū, kā arī ņemt vērā ieplānoto izvedumu saimniecisko aspektu un vajadzību novērst traucējumus Kopienas tirgū atbilstīgi limitiem, kas izriet no līgumiem, kuri noslēgti saskaņā ar Līguma 300. pantu. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1785/2003 14. pantu kompensācijas nosakāmas, ņemot vērā, pirmkārt, rīsu un šķelto rīsu cenu pašreizējo situāciju Kopienas tirgū un varbūtējās pārmaiņas, kā arī pieejamos krājumus un, otrkārt, cenas, ko izmanto starptautiskajā tirdzniecībā. Minētajā pantā paredzēts arī tas, ka ir svarīgi nodrošināt cenu un tirdzniecības līdzsvaru un dabisku attīstību rīsu tirgū, kā arī ņemt vērā ieplānoto izvedumu saimniecisko aspektu un vajadzību novērst traucējumus Kopienas tirgū atbilstīgi limitiem, kas izriet no līgumiem, kuri noslēgti saskaņā ar Līguma 300. pantu.

| (3) | Komisijas Regulā (EEK) Nr. 1361/76 (2) noteikts maksimālais šķelto rīsu daudzums rīsos, kam noteikta eksporta kompensācija, un paredzēti samazinājuma procenti, kas piemērojami šai kompensācijai, kad šķelto rīsu proporcionālā daļa rīsos, ko izved, ir augstāka par šo maksimālo daudzumu. |
| --- | --- |

(3)

Komisijas Regulā (EEK) Nr. 1361/76 (2) noteikts maksimālais šķelto rīsu daudzums rīsos, kam noteikta eksporta kompensācija, un paredzēti samazinājuma procenti, kas piemērojami šai kompensācijai, kad šķelto rīsu proporcionālā daļa rīsos, ko izved, ir augstāka par šo maksimālo daudzumu.

| (4) | The maximum export refund for rend, medium and long A rice was fixed at a relatively low level. Consequently, it is not justified for the moment to fix a common right to refund for rice. |
| --- | --- |

(4)

The maximum export refund for rend, medium and long A rice was fixed at a relatively low level. Consequently, it is not justified for the moment to fix a common right to refund for rice.

| (5) | Regulas (EK) Nr. 1785/2003 14. panta 5. punktā ir definēti īpaši kritēriji, kas ir jāņem vērā rīsu un šķelto rīsu eksporta kompensāciju aprēķinam. |
| --- | --- |

(5)

Regulas (EK) Nr. 1785/2003 14. panta 5. punktā ir definēti īpaši kritēriji, kas ir jāņem vērā rīsu un šķelto rīsu eksporta kompensāciju aprēķinam.

| (6) | Sakarā ar situāciju starptautiskajā tirdzniecībā vai īpašajām prasībām atsevišķos tirgos iespējams, ka attiecībā uz atsevišķu produktu veidiem kompensācija ir jādiferencē pēc šo produktu galamērķa. |
| --- | --- |

(6)

Sakarā ar situāciju starptautiskajā tirdzniecībā vai īpašajām prasībām atsevišķos tirgos iespējams, ka attiecībā uz atsevišķu produktu veidiem kompensācija ir jādiferencē pēc šo produktu galamērķa.

| (7) | Lai ņemtu vērā pieprasījumu attiecībā uz iepakotiem garengraudu rīsiem atsevišķos tirgos, būtu jāparedz, ka nosakāma īpaša kompensācija attiecībā uz konkrēto produktu. |
| --- | --- |

(7)

Lai ņemtu vērā pieprasījumu attiecībā uz iepakotiem garengraudu rīsiem atsevišķos tirgos, būtu jāparedz, ka nosakāma īpaša kompensācija attiecībā uz konkrēto produktu.

| (8) | Kompensācija nosakāma vismaz reizi mēnesī. Šajā periodā tā var tikt grozīta. |
| --- | --- |

(8)

Kompensācija nosakāma vismaz reizi mēnesī. Šajā periodā tā var tikt grozīta.

| (9) | Šos noteikumus piemērojot pašreizējai situācijai rīsu tirgū, un jo īpaši rīsu un šķelto rīsu cenas līmeņiem Kopienā un pasaules tirgū, kompensācija nosakāma atbilstoši daudzumiem, kas norādīti šīs regulas pielikumā. |
| --- | --- |

(9)

Šos noteikumus piemērojot pašreizējai situācijai rīsu tirgū, un jo īpaši rīsu un šķelto rīsu cenas līmeņiem Kopienā un pasaules tirgū, kompensācija nosakāma atbilstoši daudzumiem, kas norādīti šīs regulas pielikumā.

| (10) | Īstenojot no Kopienas saistībām PTO izrietošo daudzumu ierobežojumu pārvaldību, ir jāierobežo tādu izvešanas atļauju izdošana, attiecībā uz ko iepriekš tiek noteikta kompensācija. |
| --- | --- |

(10)

Īstenojot no Kopienas saistībām PTO izrietošo daudzumu ierobežojumu pārvaldību, ir jāierobežo tādu izvešanas atļauju izdošana, attiecībā uz ko iepriekš tiek noteikta kompensācija.

| (11) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Labības pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(11)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Labības pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Eksporta kompensācijas attiecībā uz produktiem, kas paredzēti Regulas (EK) Nr. 1785/2003 1. pantā, izņemot tos, kas paredzēti minētā panta 1. punkta c) apakšpunktā, un ko izved nemainītā veidā, tiek noteiktas atbilstoši summām, kas norādītas pielikumā.

2. pants

Tiek apturēta tādu atļauju izdošana, attiecībā uz ko kompensācija tiek noteikta iepriekš.

3. pants

Šī regula stājas spēkā 2005. gada 25. februārī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 24. februārī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 270, 21.10.2003., 96. lpp.

1

(2)  OV L 154, 15.6.1976., 11. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Komisijas 2005. gada 24. februāra Regulai, ar ko nosaka rīsu un šķelto rīsu eksporta kompensācijas un aptur izvešanas atļauju izdošanu

| Produkta kods | Galamērķi | Mērvienība | Kompensāciju summa (1) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1006 20 11 9000 | R01 | EUR/t | 0 |
| 1006 20 13 9000 | R01 | EUR/t | 0 |
| 1006 20 15 9000 | R01 | EUR/t | 0 |
| 1006 20 17 9000 | — | | — |
| 1006 20 92 9000 | R01 | EUR/t | 0 |
| 1006 20 94 9000 | R01 | EUR/t | 0 |
| 1006 20 96 9000 | R01 | EUR/t | 0 |
| 1006 20 98 9000 | — | | — |
| 1006 30 21 9000 | R01 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 23 9000 | R01 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 25 9000 | R01 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 27 9000 | — | | — |
| 1006 30 42 9000 | R01 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 44 9000 | R01 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 46 9000 | R01 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 48 9000 | — | | — |
| 1006 30 61 9100 | R01 | EUR/t | 0 |
| R02 | EUR/t | 0 |
| R03 | EUR/t | 0 |
| 066 | EUR/t | 0 |
| A97 | EUR/t | 0 |
| 021 un 023 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 61 9900 | R01 | EUR/t | 0 |
| A97 | EUR/t | 0 |
| 066 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 63 9100 | R01 | EUR/t | 0 |
| R02 | EUR/t | 0 |
| R03 | EUR/t | 0 |
| 066 | EUR/t | 0 |
| A97 | EUR/t | 0 |
| 021 un 023 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 63 9900 | R01 | EUR/t | 0 |
| 066 | EUR/t | 0 |
| A97 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 65 9100 | R01 | EUR/t | 0 |
| R02 | EUR/t | 0 |
| R03 | EUR/t | 0 |
| 066 | EUR/t | 0 |
| A97 | EUR/t | 0 |
| 021 un 023 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 65 9900 | R01 | EUR/t | 0 |
| 066 | EUR/t | 0 |
| A97 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 67 9100 | 021 un 023 | EUR/t | 0 |
| 066 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 67 9900 | 066 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 92 9100 | R01 | EUR/t | 0 |
| R02 | EUR/t | 0 |
| R03 | EUR/t | 0 |
| 066 | EUR/t | 0 |
| A97 | EUR/t | 0 |
| 021 un 023 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 92 9900 | R01 | EUR/t | 0 |
| A97 | EUR/t | 0 |
| 066 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 94 9100 | R01 | EUR/t | 0 |
| R02 | EUR/t | 0 |
| R03 | EUR/t | 0 |
| 066 | EUR/t | 0 |
| A97 | EUR/t | 0 |
| 021 un 023 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 94 9900 | R01 | EUR/t | 0 |
| A97 | EUR/t | 0 |
| 066 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 96 9100 | R01 | EUR/t | 0 |
| R02 | EUR/t | 0 |
| R03 | EUR/t | 0 |
| 066 | EUR/t | 0 |
| A97 | EUR/t | 0 |
| 021 un 023 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 96 9900 | R01 | EUR/t | 0 |
| A97 | EUR/t | 0 |
| 066 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 98 9100 | 021 un 023 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 98 9900 | — | | — |
| 1006 40 00 9000 | — | | — |
| NB: Produktu kodi, kā arī sērijas “A” galamērķu kodi definēti grozītajā Komisijas Regulā (EEK) Nr. 3846/87 (OV L 366, 24.12.1987., 1. lpp.).
  Skaitliskie galamērķu kodi norādīti Regulā (EK) Nr. 2081/2003 (OV L 313, 28.11.2003., 11. lpp.).
  Pārējie galamērķi definēti šādi:






  R01 | Šveice, Lihtenšteina un Livinjo un Kampione d'Italia teritorijas. |
| R02 | Maroka, Alžīra, Tunisija, Ēģipte, Izraēla, Libāna, Lībija, Sīrija, Bijusī Spānijas Sahāra, Jordānija, Irāka, Irāna, Jemena, Kuveita, Apvienotie Arābu Emirāti, Omāna, Bahreina, Katara, Saūda Arābija, Eritreja, Rietumkrasts un Gazas sektors, Norvēģija, Farēru salas, Islande, Krievija, Baltkrievija, Bosnija-Hercegovina, Horvātija, Serbija un Melnkalne, Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika, Albānija, Bulgārija, Gruzija, Armēnija, Azerbaidžāna, Moldāvija, Ukraina, Kazahija, Turkmēnija, Uzbekistāna, Tadžikija, Kirgīzija. |
| R03 | Kolumbija, Ekvadora, Peru, Bolīvija, Čīle, Argentīna, Urugvaja, Paragvaja, Brazīlija, Venecuēla, Kanāda, Meksika, Gvatemala, Hondurasa, Salvadora, Nikaragva, Kostarika, Panama, Kuba, Bermudu salas, Dienvidāfrikas Republika, Austrālija, Jaunzēlande, Honkongas īpašās pārvaldes apgabals, Singapūra, A40, izņemot Nīderlandes Antiļu salas, Arubu, Tērksas un Kaikosas salu grupu, A11, izņemot Surinamu, Gajānu un Madagaskaru. |

Produkta kods

Galamērķi

Mērvienība

Kompensāciju summa (1)

1006 20 11 9000

R01

EUR/t

0

1006 20 13 9000

R01

EUR/t

0

1006 20 15 9000

R01

EUR/t

0

1006 20 17 9000

—

—

1006 20 92 9000

R01

EUR/t

0

1006 20 94 9000

R01

EUR/t

0

1006 20 96 9000

R01

EUR/t

0

1006 20 98 9000

—

—

1006 30 21 9000

R01

EUR/t

0

1006 30 23 9000

R01

EUR/t

0

1006 30 25 9000

R01

EUR/t

0

1006 30 27 9000

—

—

1006 30 42 9000

R01

EUR/t

0

1006 30 44 9000

R01

EUR/t

0

1006 30 46 9000

R01

EUR/t

0

1006 30 48 9000

—

—

1006 30 61 9100

R01

EUR/t

0

R02

EUR/t

0

R03

EUR/t

0

066

EUR/t

0

A97

EUR/t

0

021 un 023

EUR/t

0

1006 30 61 9900

R01

EUR/t

0

A97

EUR/t

0

066

EUR/t

0

1006 30 63 9100

R01

EUR/t

0

R02

EUR/t

0

R03

EUR/t

0

066

EUR/t

0

A97

EUR/t

0

021 un 023

EUR/t

0

1006 30 63 9900

R01

EUR/t

0

066

EUR/t

0

A97

EUR/t

0

1006 30 65 9100

R01

EUR/t

0

R02

EUR/t

0

R03

EUR/t

0

066

EUR/t

0

A97

EUR/t

0

021 un 023

EUR/t

0

1006 30 65 9900

R01

EUR/t

0

066

EUR/t

0

A97

EUR/t

0

1006 30 67 9100

021 un 023

EUR/t

0

066

EUR/t

0

1006 30 67 9900

066

EUR/t

0

1006 30 92 9100

R01

EUR/t

0

R02

EUR/t

0

R03

EUR/t

0

066

EUR/t

0

A97

EUR/t

0

021 un 023

EUR/t

0

1006 30 92 9900

R01

EUR/t

0

A97

EUR/t

0

066

EUR/t

0

1006 30 94 9100

R01

EUR/t

0

R02

EUR/t

0

R03

EUR/t

0

066

EUR/t

0

A97

EUR/t

0

021 un 023

EUR/t

0

1006 30 94 9900

R01

EUR/t

0

A97

EUR/t

0

066

EUR/t

0

1006 30 96 9100

R01

EUR/t

0

R02

EUR/t

0

R03

EUR/t

0

066

EUR/t

0

A97

EUR/t

0

021 un 023

EUR/t

0

1006 30 96 9900

R01

EUR/t

0

A97

EUR/t

0

066

EUR/t

0

1006 30 98 9100

021 un 023

EUR/t

0

1006 30 98 9900

—

—

1006 40 00 9000

—

—

NB: Produktu kodi, kā arī sērijas “A” galamērķu kodi definēti grozītajā Komisijas Regulā (EEK) Nr. 3846/87 (OV L 366, 24.12.1987., 1. lpp.).

Skaitliskie galamērķu kodi norādīti Regulā (EK) Nr. 2081/2003 (OV L 313, 28.11.2003., 11. lpp.).

Pārējie galamērķi definēti šādi:

R01

Šveice, Lihtenšteina un Livinjo un Kampione d'Italia teritorijas.

R02

Maroka, Alžīra, Tunisija, Ēģipte, Izraēla, Libāna, Lībija, Sīrija, Bijusī Spānijas Sahāra, Jordānija, Irāka, Irāna, Jemena, Kuveita, Apvienotie Arābu Emirāti, Omāna, Bahreina, Katara, Saūda Arābija, Eritreja, Rietumkrasts un Gazas sektors, Norvēģija, Farēru salas, Islande, Krievija, Baltkrievija, Bosnija-Hercegovina, Horvātija, Serbija un Melnkalne, Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika, Albānija, Bulgārija, Gruzija, Armēnija, Azerbaidžāna, Moldāvija, Ukraina, Kazahija, Turkmēnija, Uzbekistāna, Tadžikija, Kirgīzija.

R03

Kolumbija, Ekvadora, Peru, Bolīvija, Čīle, Argentīna, Urugvaja, Paragvaja, Brazīlija, Venecuēla, Kanāda, Meksika, Gvatemala, Hondurasa, Salvadora, Nikaragva, Kostarika, Panama, Kuba, Bermudu salas, Dienvidāfrikas Republika, Austrālija, Jaunzēlande, Honkongas īpašās pārvaldes apgabals, Singapūra, A40, izņemot Nīderlandes Antiļu salas, Arubu, Tērksas un Kaikosas salu grupu, A11, izņemot Surinamu, Gajānu un Madagaskaru.

---

(1)  Procedūra, kas noteikta Komisijas Regulas (EK) Nr. 1342/2003 (OV L 189, 29.7.2003., 12. lpp.) 3. panta 8. punktā, piemērojama atļaujām, kas pieteiktas saskaņā ar minēto regulu, attiecībā uz daudzumiem atbilstoši galamērķiem.

| Galamērķis R01: | 0 t, |
| --- | --- |
| visi R02 un R03 galamērķi: | 0 t, |
| galamērķi 021 un 023: | 0 t, |
| galamērķi 066: | 0 t, |
| galamērķis A97: | 0 t. |

Galamērķis R01:

0 t,

visi R02 un R03 galamērķi:

0 t,

galamērķi 021 un 023:

0 t,

galamērķi 066:

0 t,

galamērķis A97:

0 t.

NB: Produktu kodi, kā arī sērijas “A” galamērķu kodi definēti grozītajā Komisijas Regulā (EEK) Nr. 3846/87 (OV L 366, 24.12.1987., 1. lpp.).

Skaitliskie galamērķu kodi norādīti Regulā (EK) Nr. 2081/2003 (OV L 313, 28.11.2003., 11. lpp.).

Pārējie galamērķi definēti šādi:

| R01 | Šveice, Lihtenšteina un Livinjo un Kampione d'Italia teritorijas. |
| --- | --- |
| R02 | Maroka, Alžīra, Tunisija, Ēģipte, Izraēla, Libāna, Lībija, Sīrija, Bijusī Spānijas Sahāra, Jordānija, Irāka, Irāna, Jemena, Kuveita, Apvienotie Arābu Emirāti, Omāna, Bahreina, Katara, Saūda Arābija, Eritreja, Rietumkrasts un Gazas sektors, Norvēģija, Farēru salas, Islande, Krievija, Baltkrievija, Bosnija-Hercegovina, Horvātija, Serbija un Melnkalne, Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika, Albānija, Bulgārija, Gruzija, Armēnija, Azerbaidžāna, Moldāvija, Ukraina, Kazahija, Turkmēnija, Uzbekistāna, Tadžikija, Kirgīzija. |
| R03 | Kolumbija, Ekvadora, Peru, Bolīvija, Čīle, Argentīna, Urugvaja, Paragvaja, Brazīlija, Venecuēla, Kanāda, Meksika, Gvatemala, Hondurasa, Salvadora, Nikaragva, Kostarika, Panama, Kuba, Bermudu salas, Dienvidāfrikas Republika, Austrālija, Jaunzēlande, Honkongas īpašās pārvaldes apgabals, Singapūra, A40, izņemot Nīderlandes Antiļu salas, Arubu, Tērksas un Kaikosas salu grupu, A11, izņemot Surinamu, Gajānu un Madagaskaru. |

R01

Šveice, Lihtenšteina un Livinjo un Kampione d'Italia teritorijas.

R02

Maroka, Alžīra, Tunisija, Ēģipte, Izraēla, Libāna, Lībija, Sīrija, Bijusī Spānijas Sahāra, Jordānija, Irāka, Irāna, Jemena, Kuveita, Apvienotie Arābu Emirāti, Omāna, Bahreina, Katara, Saūda Arābija, Eritreja, Rietumkrasts un Gazas sektors, Norvēģija, Farēru salas, Islande, Krievija, Baltkrievija, Bosnija-Hercegovina, Horvātija, Serbija un Melnkalne, Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika, Albānija, Bulgārija, Gruzija, Armēnija, Azerbaidžāna, Moldāvija, Ukraina, Kazahija, Turkmēnija, Uzbekistāna, Tadžikija, Kirgīzija.

R03

Kolumbija, Ekvadora, Peru, Bolīvija, Čīle, Argentīna, Urugvaja, Paragvaja, Brazīlija, Venecuēla, Kanāda, Meksika, Gvatemala, Hondurasa, Salvadora, Nikaragva, Kostarika, Panama, Kuba, Bermudu salas, Dienvidāfrikas Republika, Austrālija, Jaunzēlande, Honkongas īpašās pārvaldes apgabals, Singapūra, A40, izņemot Nīderlandes Antiļu salas, Arubu, Tērksas un Kaikosas salu grupu, A11, izņemot Surinamu, Gajānu un Madagaskaru.

---

| 25.2.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 52/29 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 52/29

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 315/2005

(2005. gada 24. februāris),

ar ko nosaka kompensācijas par labības un kviešu vai rudzu miltu, putraimu vai rupja maluma miltu eksportu

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2003. gada 29. septembris Regulu (EK) Nr. 1784/2003 par labības tirgus kopējās organizācijas izveidi (1), un jo īpaši tās 13. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1784/2003 13. pantu starpību starp Regulas 1. pantā minēto produktu kursu vai cenām pasaules tirgū un šo produktu cenām Kopienā var segt ar eksporta kompensāciju. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1784/2003 13. pantu starpību starp Regulas 1. pantā minēto produktu kursu vai cenām pasaules tirgū un šo produktu cenām Kopienā var segt ar eksporta kompensāciju.

| (2) | Kompensācijas jānosaka, ņemot vērā faktorus, kas minēti 1. pantā Komisijas 1995. gada 29. jūnija Regulā (EK) Nr. 1501/95 par dažiem Padomes Regulas (EEK) Nr. 1766/92 piemērošanas noteikumiem attiecībā uz eksporta kompensāciju piešķiršanu, kā arī uz pasākumiem, kas veicami labības nozares traucējumu gadījumā (2). |
| --- | --- |

(2)

Kompensācijas jānosaka, ņemot vērā faktorus, kas minēti 1. pantā Komisijas 1995. gada 29. jūnija Regulā (EK) Nr. 1501/95 par dažiem Padomes Regulas (EEK) Nr. 1766/92 piemērošanas noteikumiem attiecībā uz eksporta kompensāciju piešķiršanu, kā arī uz pasākumiem, kas veicami labības nozares traucējumu gadījumā (2).

| (3) | Attiecībā uz kviešu un rudzu miltiem, putraimiem un rupja maluma miltiem, šiem produktiem piemērojamo kompensāciju aprēķina, ņemot vērā attiecīgo produktu ražošanai nepieciešamo labības daudzumu. Šie daudzumi ir noteikti Regulā (EK) Nr. 1501/95. |
| --- | --- |

(3)

Attiecībā uz kviešu un rudzu miltiem, putraimiem un rupja maluma miltiem, šiem produktiem piemērojamo kompensāciju aprēķina, ņemot vērā attiecīgo produktu ražošanai nepieciešamo labības daudzumu. Šie daudzumi ir noteikti Regulā (EK) Nr. 1501/95.

| (4) | Situācija pasaules tirgū vai dažu tirgu īpašas prasības var prasīt kompensācijas diferenciāciju dažiem produktiem atkarībā no to galamērķa. |
| --- | --- |

(4)

Situācija pasaules tirgū vai dažu tirgu īpašas prasības var prasīt kompensācijas diferenciāciju dažiem produktiem atkarībā no to galamērķa.

| (5) | Kompensāciju nosaka reizi mēnesī. To starplaikā var mainīt. |
| --- | --- |

(5)

Kompensāciju nosaka reizi mēnesī. To starplaikā var mainīt.

| (6) | Šo noteikumu piemērošana pašreizējai tirgus situācijai labības nozarē un jo īpaši šo produktu kursiem vai cenām Kopienā un pasaules tirgū liek noteikt kompensāciju kā norādīts pielikumā. |
| --- | --- |

(6)

Šo noteikumu piemērošana pašreizējai tirgus situācijai labības nozarē un jo īpaši šo produktu kursiem vai cenām Kopienā un pasaules tirgū liek noteikt kompensāciju kā norādīts pielikumā.

| (7) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Labības pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(7)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Labības pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Eksporta kompensācijas Regulas (EK) Nr. 1784/2003 1. panta a), b) un c) apakšpunktā minētajiem produktiem, kurus izved dabīgā veidā, izņemot iesalu, ir norādītas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2005. gada 25. februārī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 24. februārī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 270, 21.10.2003., 78. lpp.

1

(2)  OV L 147, 30.6.1995., 7. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1431/2003 (OV L 203, 12.8.2003., 16. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

Komisijas 2005. gada 24. februārā Regulai, ar ko nosaka kompensācijas par labības un kviešu vai rudzu miltu, putraimu vai rupja maluma miltu eksportu

| Produkta kods | Galamērķis | Mērvienība | Kompensāciju summa |
| --- | --- | --- | --- |
| 1001 10 00 9200 | — | EUR/t | — |
| 1001 10 00 9400 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1001 90 91 9000 | — | EUR/t | — |
| 1001 90 99 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1002 00 00 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1003 00 10 9000 | — | EUR/t | — |
| 1003 00 90 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1004 00 00 9200 | — | EUR/t | — |
| 1004 00 00 9400 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1005 10 90 9000 | — | EUR/t | — |
| 1005 90 00 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1007 00 90 9000 | — | EUR/t | — |
| 1008 20 00 9000 | — | EUR/t | — |
| 1101 00 11 9000 | — | EUR/t | — |
| 1101 00 15 9100 | C01 | EUR/t | 10,96 |
| 1101 00 15 9130 | C01 | EUR/t | 10,24 |
| 1101 00 15 9150 | C01 | EUR/t | 9,44 |
| 1101 00 15 9170 | C01 | EUR/t | 8,72 |
| 1101 00 15 9180 | C01 | EUR/t | 8,16 |
| 1101 00 15 9190 | — | EUR/t | — |
| 1101 00 90 9000 | — | EUR/t | — |
| 1102 10 00 9500 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1102 10 00 9700 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1102 10 00 9900 | — | EUR/t | — |
| 1103 11 10 9200 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1103 11 10 9400 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1103 11 10 9900 | — | EUR/t | — |
| 1103 11 90 9200 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1103 11 90 9800 | — | EUR/t | — |
| NB: Produktu kodi, kā arī “A” sērijas galamērķu kodi ir grozītajā Komisijas Regulā (EEK) Nr. 3846/87 (OV L 366, 24.12.1987., 1. lpp.).







  C01 | : | Visas trešās valstis, izņemot Albāniju, Bulgāriju, Rumāniju, Horvātiju, Bosniju-Hercegovinu, Serbiju un Melnkalni, Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, Lihtenšteinu un Šveici. |

Produkta kods

Galamērķis

Mērvienība

Kompensāciju summa

1001 10 00 9200

—

EUR/t

—

1001 10 00 9400

A00

EUR/t

0

1001 90 91 9000

—

EUR/t

—

1001 90 99 9000

A00

EUR/t

0

1002 00 00 9000

A00

EUR/t

0

1003 00 10 9000

—

EUR/t

—

1003 00 90 9000

A00

EUR/t

0

1004 00 00 9200

—

EUR/t

—

1004 00 00 9400

A00

EUR/t

0

1005 10 90 9000

—

EUR/t

—

1005 90 00 9000

A00

EUR/t

0

1007 00 90 9000

—

EUR/t

—

1008 20 00 9000

—

EUR/t

—

1101 00 11 9000

—

EUR/t

—

1101 00 15 9100

C01

EUR/t

10,96

1101 00 15 9130

C01

EUR/t

10,24

1101 00 15 9150

C01

EUR/t

9,44

1101 00 15 9170

C01

EUR/t

8,72

1101 00 15 9180

C01

EUR/t

8,16

1101 00 15 9190

—

EUR/t

—

1101 00 90 9000

—

EUR/t

—

1102 10 00 9500

A00

EUR/t

0

1102 10 00 9700

A00

EUR/t

0

1102 10 00 9900

—

EUR/t

—

1103 11 10 9200

A00

EUR/t

0

1103 11 10 9400

A00

EUR/t

0

1103 11 10 9900

—

EUR/t

—

1103 11 90 9200

A00

EUR/t

0

1103 11 90 9800

—

EUR/t

—

NB: Produktu kodi, kā arī “A” sērijas galamērķu kodi ir grozītajā Komisijas Regulā (EEK) Nr. 3846/87 (OV L 366, 24.12.1987., 1. lpp.).

C01

:

Visas trešās valstis, izņemot Albāniju, Bulgāriju, Rumāniju, Horvātiju, Bosniju-Hercegovinu, Serbiju un Melnkalni, Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, Lihtenšteinu un Šveici.

---

| 25.2.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 52/31 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 52/31

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 316/2005

(2005. gada 24. februāris)

par iesniegtajiem piedāvājumiem miežu eksportam Regulā (EK) Nr. 1757/2004 minētajā konkursā

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2003. gada 29. septembra Regulu (EK) Nr. 1784/2003 par labības tirgus kopējās organizācijas izveidi (1) un jo īpaši tās 13. panta 3. panta pirmo daļu,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1757/2004 ir atvērts konkurss par kompensācijas piešķiršanu par miežu eksportu uz dažām trešām valstīm (2). |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1757/2004 ir atvērts konkurss par kompensācijas piešķiršanu par miežu eksportu uz dažām trešām valstīm (2).

| (2) | Saskaņā ar 7. pantu Komisijas 1995. gada 29. jūnija Regulā (EK) Nr. 1501/95 par dažiem Padomes Regulas (EEK) Nr. 1766/92 piemērošanas noteikumiem attiecībā uz eksporta kompensāciju piešķiršanu, kā arī uz pasākumiem, kas veicami labības nozares traucējumu gadījumā (3), Komisija uz iesniegto piedāvājumu pamata var nolemt nepiešķirt līgumtiesības. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar 7. pantu Komisijas 1995. gada 29. jūnija Regulā (EK) Nr. 1501/95 par dažiem Padomes Regulas (EEK) Nr. 1766/92 piemērošanas noteikumiem attiecībā uz eksporta kompensāciju piešķiršanu, kā arī uz pasākumiem, kas veicami labības nozares traucējumu gadījumā (3), Komisija uz iesniegto piedāvājumu pamata var nolemt nepiešķirt līgumtiesības.

| (3) | Ņemot vērā jo īpaši Regulas (EK) Nr. 1501/95 1. pantā minētos kritērijus, nav jānosaka maksimālā kompensācija. |
| --- | --- |

(3)

Ņemot vērā jo īpaši Regulas (EK) Nr. 1501/95 1. pantā minētos kritērijus, nav jānosaka maksimālā kompensācija.

| (4) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Labības pārvaldības komitejas sniegto atzinumu, |
| --- | --- |

(4)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Labības pārvaldības komitejas sniegto atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Netiek piešķirtas līgumtiesības saistībā ar piedāvājumiem, kas iesniegti no 2005. gada 18. līdz 24. februarium. Regulā (EK) Nr. 1757/2004 paredzētajā konkursā par miežu eksporta kompensāciju.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2005. gada 25. februārī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 24. februārī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 270, 21.10.2003., 78. lpp.

1

(2)  OV L 313, 12.10.2004., 10. lpp.

2

(3)  OV L 147, 30.6.1995., 7. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 777/2004 (OV L 123, 27.4.2004., 50. lpp.).

3

---

| 25.2.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 52/32 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 52/32

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 317/2005

(2005. gada 24. februāris)

par iesniegtajiem piedāvājumiem auzu eksportam Regulā (EK) Nr. 1565/2004 paredzētajā konkursā

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2003. gada 29. septembra Regulu (EK) Nr. 1784/2003 par labības tirgus kopējās organizācijas izveidi (1), un jo īpaši tās 7. pantu,

ņemot vērā Komisijas 1995. gada 29. jūnija Regulu (EK) Nr. 1501/95 par dažiem Padomes Regulas (EEK) Nr. 1766/92 piemērošanas noteikumiem attiecībā uz eksporta kompensāciju piešķiršanu, kā arī uz pasākumiem, kas veicami labības nozares traucējumu gadījumā (2), un jo īpaši tās 7. pantu,

ņemot vērā Komisijas 2004. gada 3. septembra Regulu (EK) Nr. 1565/2004 par īpašu intervences pasākumu labības nozarē Somijā un Zviedrijā 2004/2005 tirdzniecības gadam (3),

tā kā:

| (1) | Ar Regulu (EK) Nr. 1565/2004 atver konkursu par auzu eksporta kompensācijas piešķiršanu, kuru izcelsme ir Somijā un Zviedrijā un kuras paredzētas eksportam no Somijas un Zviedrijas uz visām trešām valstīm, izņemot Bulgāriju, Norvēğiju, Rumāniju un Šveici. |
| --- | --- |

(1)

Ar Regulu (EK) Nr. 1565/2004 atver konkursu par auzu eksporta kompensācijas piešķiršanu, kuru izcelsme ir Somijā un Zviedrijā un kuras paredzētas eksportam no Somijas un Zviedrijas uz visām trešām valstīm, izņemot Bulgāriju, Norvēğiju, Rumāniju un Šveici.

| (2) | Ņemot vērā jo īpaši Regulas (EK) Nr. 1501/95 1. pantā minētos kritērijus, nav jānosaka maksimālā kompensācija. |
| --- | --- |

(2)

Ņemot vērā jo īpaši Regulas (EK) Nr. 1501/95 1. pantā minētos kritērijus, nav jānosaka maksimālā kompensācija.

| (3) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Labības pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(3)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Labības pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Netiek piešķirtas līgumtiesības saistībā ar piedāvājumiem, kas iesniegti no 2005. gada 18. līdz 24. februārim, Regulā (EK) Nr. 1565/2004 paredzētajā konkursā par auzu eksporta kompensāciju.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2005. gada 25. februārī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 24. februārī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 270, 21.10.2003., 78. lpp.

1

(2)  OV L 147, 30.6.1995., 7. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1431/2003 (OV L 203, 12.8.2003., 16. lpp.).

2

(3)  OV L 285, 4.9.2004., 3. lpp.

3

---

| 25.2.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 52/33 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 52/33

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 318/2005

(2005. gada 24. februāris),

ar ko nosaka parasto kviešu eksporta maksimālo kompensāciju Regulā (EK) Nr. 115/2005 minētajā konkursā

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2003. gada 29. septembra Regulu (EK) Nr. 1784/2003 par labības tirgus kopējās organizācijas izveidi (1), un jo īpaši tās 13. panta 3. punkta pirmo daļu,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 115/2005 (2) ir atvērts konkurss par kompensācijas piešķiršanu par parasto kviešu eksportu uz dažām trešām valstīm. |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 115/2005 (2) ir atvērts konkurss par kompensācijas piešķiršanu par parasto kviešu eksportu uz dažām trešām valstīm.

| (2) | Saskaņā ar 7. pantu Komisijas 1995. gada 29. jūnija Regulā (EK) Nr. 1501/95 par dažiem Padomes Regulas (EEK) Nr. 1766/92 piemērošanas noteikumiem attiecībā uz eksporta kompensāciju piešķiršanu, kā arī uz pasākumiem, kas veicami labības nozares traucējumu gadījumā (3), Komisija uz iesniegto piedāvājumu pamata var izlemt noteikt maksimālo eksporta kompensāciju, ņemot vērā Regulas (EK) Nr. 1501/95 1. pantā minētos kritērijus. Šajā gadījumā līgumtiesības piešķir tam vai tiem pieteikumu iesniedzējiem, kuru piedāvājums ir vienāds vai mazāks par maksimālo kompensāciju. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar 7. pantu Komisijas 1995. gada 29. jūnija Regulā (EK) Nr. 1501/95 par dažiem Padomes Regulas (EEK) Nr. 1766/92 piemērošanas noteikumiem attiecībā uz eksporta kompensāciju piešķiršanu, kā arī uz pasākumiem, kas veicami labības nozares traucējumu gadījumā (3), Komisija uz iesniegto piedāvājumu pamata var izlemt noteikt maksimālo eksporta kompensāciju, ņemot vērā Regulas (EK) Nr. 1501/95 1. pantā minētos kritērijus. Šajā gadījumā līgumtiesības piešķir tam vai tiem pieteikumu iesniedzējiem, kuru piedāvājums ir vienāds vai mazāks par maksimālo kompensāciju.

| (3) | Minēto kritēriju piemērošana pašreizējai attiecīgo labības tirgu situācijai liek noteikt maksimālo eksporta kompensāciju. |
| --- | --- |

(3)

Minēto kritēriju piemērošana pašreizējai attiecīgo labības tirgu situācijai liek noteikt maksimālo eksporta kompensāciju.

| (4) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Labības pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(4)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Labības pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Piedāvājumiem, kas iesniegti no 2005. gada 18. līdz 24. februārim Regulā (EK) Nr. 115/2005 minētā konkursa ietvaros, parasto kviešu eksporta maksimālā kompensācija ir 8,00 EUR/t.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2005. gada 25. februārī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 24. februārī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 270, 21.10.2003., 78. lpp.

1

(2)  OV L 24, 27.1.2005., 3. lpp.

2

(3)  OV L 147, 30.6.1995., 7. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 777/2004 (OV L 123, 27.4.2004., 50. lpp.).

3

---

| 25.2.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 52/34 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 52/34

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 319/2005

(2005. gada 24. februāris)

par iesniegtajiem piedāvājumiem sorgo ievešanai Regulā (EK) Nr. 2275/2004 paredzētajā konkursā

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2003. gada 29. septembra Regulu (EK) Nr. 1784/2003 par labības tirgus kopējās organizācijas izveidi (1), un jo īpaši tās 12. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 2275/2004 (2) ir atvērts konkurss par ievedmuitas nodokļa maksimālo samazinājumu, Spānijā ievedot sorgo no trešām valstīm. |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 2275/2004 (2) ir atvērts konkurss par ievedmuitas nodokļa maksimālo samazinājumu, Spānijā ievedot sorgo no trešām valstīm.

| (2) | Saskaņā ar 7. pantu Komisijas Regulā (EK) Nr. 1839/95 (3), uz iesniegto piedāvājumu pamata Komisija saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1784/2003 25. pantā paredzēto procedūru var nolemt nepiešķirt līgumtiesības. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar 7. pantu Komisijas Regulā (EK) Nr. 1839/95 (3), uz iesniegto piedāvājumu pamata Komisija saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1784/2003 25. pantā paredzēto procedūru var nolemt nepiešķirt līgumtiesības.

| (3) | Ņemot vērā jo īpaši Regulas (EK) Nr. 1839/95 6. un 7. pantā paredzētos kritērijus, nav jānosaka ievedmuitas nodokļa maksimālais samazinājums. |
| --- | --- |

(3)

Ņemot vērā jo īpaši Regulas (EK) Nr. 1839/95 6. un 7. pantā paredzētos kritērijus, nav jānosaka ievedmuitas nodokļa maksimālais samazinājums.

| (4) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Labības pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(4)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Labības pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Netiek piešķirtas līgumtiesības saistībā ar piedāvājumiem, kas iesniegti no 2005. gada 18.līdz 24. februārim Regulā (EK) Nr. 2275/2004 paredzētajā konkursā par sorgo ievedmuitas nodokļa samazinājumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2005. gada 25. februārī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 24. februārī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 270, 21.10.2003., 78. lpp.

1

(2)  OV L 396, 31.12.2004., 32. lpp.

2

(3)  OV L 177, 28.7.1995., 4. lpp. Regulā jaunākie grozījvmi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 777/2004 (OV L 123, 27.4.2004., 50. lpp.).

3

---

| 25.2.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 52/35 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 52/35

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 320/2005

(2005. gada 24. februāris),

ar ko nosaka kukurūzas ievedmuitas nodokļa maksimālo samazinājumu Regulā (EK) Nr. 2277/2004 minētajā uzaicinājumā uz konkursu

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2003. gada 29. septembra Regulu (EK) Nr. 1784/2003 par labības tirgus kopējās organizācijas izveidi (1) un jo īpaši tās 12. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 2277/2004 (2), ir atvērts konkurss par ievedmuitas nodokļa maksimālo samazinājumu, Spānijā ievedot kukurūzu no trešām valstīm. |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 2277/2004 (2), ir atvērts konkurss par ievedmuitas nodokļa maksimālo samazinājumu, Spānijā ievedot kukurūzu no trešām valstīm.

| (2) | Saskaņā ar 7. pantu Komisijas Regulā (EK) Nr. 1839/95 (3), Komisija var saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1784/2003 25. pantā paredzēto procedūru nolemt noteikt ievedmuitas nodokļa maksimālo samazinājumu. To darot, jāņem vērā, jo īpaši, Regulas (EK) Nr. 1839/95 6. un 7. pantā paredzētie kritēriji. Līgumtiesības piešķir visiem pieteikumu iesniedzējiem, kuru piedāvājums ir vienāds vai zemāks par ievedmuitas nodokļa maksimālā samazinājuma līmeni. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar 7. pantu Komisijas Regulā (EK) Nr. 1839/95 (3), Komisija var saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1784/2003 25. pantā paredzēto procedūru nolemt noteikt ievedmuitas nodokļa maksimālo samazinājumu. To darot, jāņem vērā, jo īpaši, Regulas (EK) Nr. 1839/95 6. un 7. pantā paredzētie kritēriji. Līgumtiesības piešķir visiem pieteikumu iesniedzējiem, kuru piedāvājums ir vienāds vai zemāks par ievedmuitas nodokļa maksimālā samazinājuma līmeni.

| (3) | Minēto kritēriju piemērošana pašreizējai situācijai attiecīgajos labības tirgos liek noteikt ievedmuitas nodokļa maksimālo samazinājumu kā norādīts 1. pantā. |
| --- | --- |

(3)

Minēto kritēriju piemērošana pašreizējai situācijai attiecīgajos labības tirgos liek noteikt ievedmuitas nodokļa maksimālo samazinājumu kā norādīts 1. pantā.

| (4) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Labības pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(4)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Labības pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Piedāvājumiem, kas iesniegti laikā no 2005. gada 18. līdz 24. februārim Regulā (EK) Nr. 2277/2004 paredzētajā konkursā, kukurūzas ievedmuitas nodokļa maksimālais samazinājums ir 30,99 EUR/t par kopējo maksimālo daudzumu 139 000 t.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2005. gada 25. februārī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 24. februārī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 270, 21.10.2003., 78. lpp.

1

(2)  OV L 396, 31.12.2004., 35. lpp.

2

(3)  OV L 177, 28.7.1995., 4. lpp. Regula jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 777/2004 (OV L 123, 27.4.2004., 50. lpp.).

3

---

| 25.2.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 52/36 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 52/36

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 321/2005

(2005. gada 24. februāris),

ar ko nosaka kukurūzas ievedmuitas nodokļa maksimālo samazinājumu Regulā (EK) Nr. 2276/2004 paredzētajā konkursā

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2003. gada 29. septembra Regulu (EK) Nr. 1784/2003 par labības tirgus kopējās organizācijas izveidi (1), un jo īpaši tās 12. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 2276/2004 (2) ir atvērts konkurss par ievedmuitas nodokļa maksimālo samazinājumu, Portugālē ievedot kukurūzu no trešām valstīm. |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 2276/2004 (2) ir atvērts konkurss par ievedmuitas nodokļa maksimālo samazinājumu, Portugālē ievedot kukurūzu no trešām valstīm.

| (2) | Saskaņā ar 7. pantu Komisijas Regulā (EK) Nr. 1839/95 (3) Komisija saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1784/2003 25. pantā paredzēto procedūru var nolemt noteikt ievedmuitas nodokļa maksimālo samazinājumu. To darot, jāņem vērā jo īpaši Regulas (EK) Nr. 1839/95 6. un 7. pantā paredzētie kritēriji. Līgumtiesības piešķir visiem pieteikumu iesniedzējiem, kuru piedāvājums ir vienāds vai zemāks par ievedmuitas maksimālā samazinājuma līmeni. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar 7. pantu Komisijas Regulā (EK) Nr. 1839/95 (3) Komisija saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1784/2003 25. pantā paredzēto procedūru var nolemt noteikt ievedmuitas nodokļa maksimālo samazinājumu. To darot, jāņem vērā jo īpaši Regulas (EK) Nr. 1839/95 6. un 7. pantā paredzētie kritēriji. Līgumtiesības piešķir visiem pieteikumu iesniedzējiem, kuru piedāvājums ir vienāds vai zemāks par ievedmuitas maksimālā samazinājuma līmeni.

| (3) | Minēto kritēriju piemērošana pašreizējai situācijai attiecīgajos labības tirgos liek noteikt ievedmuitas nodokļa maksimālo samazinājumu kā norādīts 1. pantā. |
| --- | --- |

(3)

Minēto kritēriju piemērošana pašreizējai situācijai attiecīgajos labības tirgos liek noteikt ievedmuitas nodokļa maksimālo samazinājumu kā norādīts 1. pantā.

| (4) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Labības pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(4)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Labības pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Piedāvājumiem, kas iesniegti laikā no 2005. gada 18. līdz 24. februārim Regulā (EK) Nr. 2276/2004 paredzētajā konkursā, kukurūzas ievedmuitas nodokļa maksimālais samazinājums ir 31,69 EUR/t par kopējo maksimālo daudzumu 43 700 t.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2005. gada 25. februārī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 24. februārī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 270, 21.10.2003., 78. lpp.

1

(2)  OV L 396, 31.12.2004., 34. lpp.

2

(3)  OV L 177, 28.7.1995., 4. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 777/2004 (OV L 123, 27.4.2004., 50. lpp.).

3

---

II Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta

Padome

| 25.2.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 52/37 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 52/37

---

PADOMES LĒMUMS

(2005. gada 17. februāris),

ar ko ieceļ divus Reģionu komitejas locekļus un divus komitejas locekļa aizstājējus no Vācijas

(2005/157/EK)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 263. pantu,

ņemot vērā Vācijas valdības priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Ar Padomes Lēmumu 2002/60/EK (1) ieceļ Reģionu komitejas locekļus un viņu aizstājējus. |
| --- | --- |

(1)

Ar Padomes Lēmumu 2002/60/EK (1) ieceļ Reģionu komitejas locekļus un viņu aizstājējus.

| (2) | Pēc Barbara RICHSTEIN kundzes un Manfred LENZ kunga pilnvaru termiņa beigšanās, par ko Padomei paziņots 2005. gada 12. janvārī, ir atbrīvojušās divas Reģionu komitejas locekļa vietas, pēc Wolfgang KLEIN kunga pilnvaru termiņa beigšanās, par ko Padomei paziņots 2004. gada 7. decembrī, ir atbrīvojusies Reģionu komitejas locekļa aizstājēja vieta un pēc Hans-Georg KLUGE atkāpšanās, par ko Padomei paziņots 2004. gada 21. decembrī, ir atbrīvojusies komitejas locekļa aizstājēja vieta, |
| --- | --- |

(2)

Pēc Barbara RICHSTEIN kundzes un Manfred LENZ kunga pilnvaru termiņa beigšanās, par ko Padomei paziņots 2005. gada 12. janvārī, ir atbrīvojušās divas Reģionu komitejas locekļa vietas, pēc Wolfgang KLEIN kunga pilnvaru termiņa beigšanās, par ko Padomei paziņots 2004. gada 7. decembrī, ir atbrīvojusies Reģionu komitejas locekļa aizstājēja vieta un pēc Hans-Georg KLUGE atkāpšanās, par ko Padomei paziņots 2004. gada 21. decembrī, ir atbrīvojusies komitejas locekļa aizstājēja vieta,

IR NOLĒMUSI TURPMĀKO.

Vienīgais pants

Ar šo par Reģionu komitejas locekļiem ir iecelti:

| a) | šādi komitejas locekļi: | Gerd HARMS kungs

  Bevollmächtigter des Landes Brandenburg für Bundes- und Europaangelegenheiten


  Staatssekretär in der Staatskanzlei

  nomainot Barbara RICHSTEIN kundzi |
| --- | --- | --- |

a)

šādi komitejas locekļi:

Gerd HARMS kungs

Bevollmächtigter des Landes Brandenburg für Bundes- und Europaangelegenheiten

Staatssekretär in der Staatskanzlei

nomainot Barbara RICHSTEIN kundzi

| | Barbara RICHSTEIN kundze

  Abgeordnete des Landtages Brandenburg

  (Brandenburgas landtāga deputāti)
  nomainot Manfred LENZ kungu; |
| --- | --- |

Barbara RICHSTEIN kundze

Abgeordnete des Landtages Brandenburg

(Brandenburgas landtāga deputāti)

nomainot Manfred LENZ kungu;

| b) | šādi komitejas locekļa aizstājēji: | Markus KARP kungs

  Staatssekretär im Ministerium für Wissenschaft, Forschung und Kultur

  nomainot Hans-Georg KLUGE kungu |
| --- | --- | --- |

b)

šādi komitejas locekļa aizstājēji:

Markus KARP kungs

Staatssekretär im Ministerium für Wissenschaft, Forschung und Kultur

nomainot Hans-Georg KLUGE kungu

| | Steffen REICHE kungs

  Mitglied des Landtages

  nomainot Wolfgang KLEIN kungu |
| --- | --- |

Steffen REICHE kungs

Mitglied des Landtages

nomainot Wolfgang KLEIN kungu

uz atlikušo pilnvaru laiku līdz 2006. gada 25. janvārim.

Briselē, 2005. gada 17. februārī

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

J.-C. JUNCKER

---

(1)  OV L 24, 26.1.2002., 38. lpp.

1

---

| 25.2.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 52/39 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 52/39

---

PADOMES LĒMUMS

(2005. gada 17. februāris),

ar ko ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļa aizstājēju no Spānijas

(2005/158/EK)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 263. pantu,

ņemot vērā Spānijas valdības priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Ar Padomes Lēmumu 2002/60/EK (1) ieceļ Reģionu komitejas locekļus un viņu aizstājējus. |
| --- | --- |

(1)

Ar Padomes Lēmumu 2002/60/EK (1) ieceļ Reģionu komitejas locekļus un viņu aizstājējus.

| (2) | Pēc Pere ESTEVE i ABAD kunga atkāpšanās no amata, par ko Padomei paziņots 2005. gada 19. janvārī, ir atbrīvojusies Reģionu komitejas locekļa aizstājēja vieta, |
| --- | --- |

(2)

Pēc Pere ESTEVE i ABAD kunga atkāpšanās no amata, par ko Padomei paziņots 2005. gada 19. janvārī, ir atbrīvojusies Reģionu komitejas locekļa aizstājēja vieta,

IR NOLĒMUSI TURPMĀKO.

Vienīgais pants

Ar šo par Reģionu komitejas locekļa aizvietotāju ieceļ Anna TERRÓN i CUSÍ kundzi, Secretaria General del Patronat Catalá Pro Europa – Delegada del Gobierno de la Generalidad de Cataluña en Bruselas, nomainot amatā Pere ESTEVE i ABAD kungu uz atlikušo pilnvaru laiku līdz 2006. gada 25. janvārim.

Briselē, 2005. gada 17. februārī

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

J.-C. JUNCKER

---

(1)  OV L 24, 26.1.2002., 38 lpp.

1

---

| 25.2.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 52/40 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 52/40

---

PADOMES LĒMUMS

(2005. gada 17. februāris),

ar ko ieceļ sešus Reģionu komitejas locekļus un astoņus komitejas locekļa aizstājējus no Beļģijas

(2005/159/EK)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 263. pantu,

ņemot vērā Beļģijas valdības priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Ar Padomes Lēmumu 2002/60/EK (1) ieceļ Reģionu komitejas locekļus un viņu aizstājējus. |
| --- | --- |

(1)

Ar Padomes Lēmumu 2002/60/EK (1) ieceļ Reģionu komitejas locekļus un viņu aizstājējus.

| (2) | Pēc komitejas locekļa Frans RAMON kunga atkāpšanās, par ko Padomei paziņots 2004. gada 8. septembrī, un komitejas locekļa aizstājēja Jos BEXkunga atkāpšanās, par ko Padomei paziņots 2005. gada 3. februārī, ir atbrīvojusies Reģionu komitejas locekļa vieta un komitejas locekļa aizstājēja vieta, un pēc komitejas locekļa Paul VAN GREMBERGEN (BE), Bart SOMERS (BE), Stefaan PLATTEAU (BE), Xavier DESGAIN (BE) un Hervé HASQUIN (BE) kunga un komitejas locekļa aizstājēja Jacques TIMMERMANS (BE), André DENYS kunga, Josée VERCAMMEN kundzes, Serge KUBLA, Rudy DEMOTTE, Jean-Marc NOLLET un Bernd GENTGES kunga pilnvaru laika beigšanās, par ko Padomei paziņots 2005. gada 24. janvārī, ir atbrīvojušās piecas Reģionu komitejas locekļa un septiņas komitejas locekļa aizstājēja vietas, |
| --- | --- |

(2)

Pēc komitejas locekļa Frans RAMON kunga atkāpšanās, par ko Padomei paziņots 2004. gada 8. septembrī, un komitejas locekļa aizstājēja Jos BEXkunga atkāpšanās, par ko Padomei paziņots 2005. gada 3. februārī, ir atbrīvojusies Reģionu komitejas locekļa vieta un komitejas locekļa aizstājēja vieta, un pēc komitejas locekļa Paul VAN GREMBERGEN (BE), Bart SOMERS (BE), Stefaan PLATTEAU (BE), Xavier DESGAIN (BE) un Hervé HASQUIN (BE) kunga un komitejas locekļa aizstājēja Jacques TIMMERMANS (BE), André DENYS kunga, Josée VERCAMMEN kundzes, Serge KUBLA, Rudy DEMOTTE, Jean-Marc NOLLET un Bernd GENTGES kunga pilnvaru laika beigšanās, par ko Padomei paziņots 2005. gada 24. janvārī, ir atbrīvojušās piecas Reģionu komitejas locekļa un septiņas komitejas locekļa aizstājēja vietas,

IR NOLĒMUSI TURPMĀKO.

Vienīgais pants

Ar šo Reģionu komitejā ieceļ:

| a) | par komitejas locekļiem: | Yves LETERME kungu

  Minister-President van de Vlaamse Regering en Vlaams Minister van Institutionele Hervormingen, Landbouw, Zeevisserij en Plattelandsbeleid

  nomainot Frans RAMON kungu |
| --- | --- | --- |

a)

par komitejas locekļiem:

Yves LETERME kungu

Minister-President van de Vlaamse Regering en Vlaams Minister van Institutionele Hervormingen, Landbouw, Zeevisserij en Plattelandsbeleid

nomainot Frans RAMON kungu

| | Bart SOMERS kungu

  Vlaams Volksvertegenwoordiger

  (atbilstīgi viņa jaunajām flāmu deputāta pilnvarām) |
| --- | --- |

Bart SOMERS kungu

Vlaams Volksvertegenwoordiger

(atbilstīgi viņa jaunajām flāmu deputāta pilnvarām)

| | Fientje MOERMAN kundzi

  Vice-Minister-President van de Vlaamse Regering en Vlaams Minister van Economie, Ondernemen, Wetenschap, Innovatie en Buitenlandse Handel

  nomainot Stefaan PLATTEAU kungu |
| --- | --- |

Fientje MOERMAN kundzi

Vice-Minister-President van de Vlaamse Regering en Vlaams Minister van Economie, Ondernemen, Wetenschap, Innovatie en Buitenlandse Handel

nomainot Stefaan PLATTEAU kungu

| | Geert BOURGEOIS kungu

  Vlaams Minister van Bestuurzaken, Buitenlands Beleid, Media en Tourisme

  nomainot Paul VAN GREMBERGEN kungu |
| --- | --- |

Geert BOURGEOIS kungu

Vlaams Minister van Bestuurzaken, Buitenlands Beleid, Media en Tourisme

nomainot Paul VAN GREMBERGEN kungu

| | Michel LEBRUN kungu

  Député wallon

  nomainot Xavier DESGAIN kungu |
| --- | --- |

Michel LEBRUN kungu

Député wallon

nomainot Xavier DESGAIN kungu

| | Jean-François ISTASSE kungu

  Président du Parlement de la Communauté française

  nomainot Hervé HASQUIN kungu; |
| --- | --- |

Jean-François ISTASSE kungu

Président du Parlement de la Communauté française

nomainot Hervé HASQUIN kungu;

| b) | par komitejas locekļa aizstājējiem: | Johan SAUWENS kungu

  Vlaams Volksvertegenwoordiger

  nomainot André DENYS kungu |
| --- | --- | --- |

b)

par komitejas locekļa aizstājējiem:

Johan SAUWENS kungu

Vlaams Volksvertegenwoordiger

nomainot André DENYS kungu

| | Bart CARON kungu

  Vlaams Volksvertegenwoordiger

  nomainot Jacques TIMMERMANS kungu |
| --- | --- |

Bart CARON kungu

Vlaams Volksvertegenwoordiger

nomainot Jacques TIMMERMANS kungu

| | Stefaan PLATTEAU kungu

  Burgemeester

  nomainot Josée VERCAMMEN kundzi |
| --- | --- |

Stefaan PLATTEAU kungu

Burgemeester

nomainot Josée VERCAMMEN kundzi

| | Marie-Dominique SIMONET kundzi

  Ministre de la recherche, des technologies nouvelles et des relations extérieures du gouvernement wallon

  nomainot Serge KUBLA kungu |
| --- | --- |

Marie-Dominique SIMONET kundzi

Ministre de la recherche, des technologies nouvelles et des relations extérieures du gouvernement wallon

nomainot Serge KUBLA kungu

| | Maurice BAYENET kungu

  Député au Parlement de la Communauté française

  nomainot Jean-Marc NOLLET kungu |
| --- | --- |

Maurice BAYENET kungu

Député au Parlement de la Communauté française

nomainot Jean-Marc NOLLET kungu

| | Béa DIALLO kungu

  Député au Parlement de la Communauté française

  nomainot Rudy DEMOTTE kungu |
| --- | --- |

Béa DIALLO kungu

Député au Parlement de la Communauté française

nomainot Rudy DEMOTTE kungu

| | Claude DESAMA kungu

  Bourgmestre de Verviers

  nomainot Bernd GENTGES kungu |
| --- | --- |

Claude DESAMA kungu

Bourgmestre de Verviers

nomainot Bernd GENTGES kungu

| | Jan ROEGIERS kungu

  Vlaams Volksvertegenwoordiger

  nomainot Jos BEX kungu |
| --- | --- |

Jan ROEGIERS kungu

Vlaams Volksvertegenwoordiger

nomainot Jos BEX kungu

uz atlikušo pilnvaru laiku līdz 2006. gada 25. janvārim.

Briselē, 2005. gada 17. februārī

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

J.-C. JUNCKER

---

(1)  OV L 24, 26.1.2002., 38. lpp.

1

---

Komisija

| 25.2.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 52/42 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 52/42

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2004. gada 27. oktobris),

ar ko apstiprina vēstuļu apmaiņu starp Apvienoto Nāciju Organizācijas Humānās palīdzības koordinācijas biroju (UNOCHA) un Eiropas Kopienu Komisiju par sadarbību, kas saistīta ar reaģēšanu uz katastrofām (ja notiek vienlaicīga darbība valstī, kas cietusi katastrofā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2005/160/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 302. pantu,

tā kā:

| (1) | Sadarbības izveide ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Humānās palīdzības koordinācijas biroju (UNOCHA) civilās aizsardzības un humānās palīdzības jomā atspoguļo konsekventu politiku, kuras mērķis ir panākt ciešāku saikni un sadarbību ar Apvienoto Nāciju Organizāciju, kā norādīts Komisijas 2001. gada 2. maija paziņojumā Padomei un Eiropas Parlamentam “Efektīvas sadarbības izveide ar ANO humānās palīdzības un attīstības jomā” (1), kā arī Komisijas 2003. gada 10. septembra paziņojumā Padomei un Eiropas Parlamentam “Eiropas Savienība un Apvienoto Nāciju Organizācija: daudzpusējas sadarbības izvēle” (2). |
| --- | --- |

(1)

Sadarbības izveide ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Humānās palīdzības koordinācijas biroju (UNOCHA) civilās aizsardzības un humānās palīdzības jomā atspoguļo konsekventu politiku, kuras mērķis ir panākt ciešāku saikni un sadarbību ar Apvienoto Nāciju Organizāciju, kā norādīts Komisijas 2001. gada 2. maija paziņojumā Padomei un Eiropas Parlamentam “Efektīvas sadarbības izveide ar ANO humānās palīdzības un attīstības jomā” (1), kā arī Komisijas 2003. gada 10. septembra paziņojumā Padomei un Eiropas Parlamentam “Eiropas Savienība un Apvienoto Nāciju Organizācija: daudzpusējas sadarbības izvēle” (2).

| (2) | Iepriekšējā pieredze uzsvēra vajadzību noteikt UNOCHA (ieskaitot reaģēšanas sistēmu un koordinācijas paņēmienus) un Eiropas Komisijas (saistībā ar darbībām, ko veic Kopienas civilās aizsardzības mehānisms, kas izveidots ar Padomes Lēmumu 2001/792/EK (3) un ECHO (Eiropas Kopienas Humānās palīdzības departamenta) (4) darbībām) turpmākās sadarbības pamatprincipus gadījumiem, kad tās abas vienlaikus sniedz vai palīdz sniegt palīdzību valstij, kas cietusi dabas vai cilvēka izraisītā katastrofā, tām cenšoties efektīvi sadarboties, maksimāli palielināt pieejamo resursu izmantojumu un nepieļaut nevajadzīgu darba dublēšanu. |
| --- | --- |

(2)

Iepriekšējā pieredze uzsvēra vajadzību noteikt UNOCHA (ieskaitot reaģēšanas sistēmu un koordinācijas paņēmienus) un Eiropas Komisijas (saistībā ar darbībām, ko veic Kopienas civilās aizsardzības mehānisms, kas izveidots ar Padomes Lēmumu 2001/792/EK (3) un ECHO (Eiropas Kopienas Humānās palīdzības departamenta) (4) darbībām) turpmākās sadarbības pamatprincipus gadījumiem, kad tās abas vienlaikus sniedz vai palīdz sniegt palīdzību valstij, kas cietusi dabas vai cilvēka izraisītā katastrofā, tām cenšoties efektīvi sadarboties, maksimāli palielināt pieejamo resursu izmantojumu un nepieļaut nevajadzīgu darba dublēšanu.

| (3) | Komisija un UNOCHA apsprieda apstiprināšanai ierosināto vēstuļu apmaiņas tekstu par sadarbību, kas saistīta ar reaģēšanu uz katastrofām (ja notiek vienlaicīga darbība valstī, kas cietusi katastrofā), |
| --- | --- |

(3)

Komisija un UNOCHA apsprieda apstiprināšanai ierosināto vēstuļu apmaiņas tekstu par sadarbību, kas saistīta ar reaģēšanu uz katastrofām (ja notiek vienlaicīga darbība valstī, kas cietusi katastrofā),

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

Vienīgais pants

1.   Ar šo apstiprina pielikumā iekļauto vēstuļu apmaiņu starp Apvienoto Nāciju Organizācijas Humānās palīdzības koordinācijas biroju (UNOCHA) un Eiropas Kopienu Komisiju par sadarbību, kas saistīta ar reaģēšanu uz katastrofām (ja notiek vienlaicīga darbība valstī, kas cietusi katastrofā).

2.   Parakstīt vēstuļu apmaiņu Eiropas Kopienu Komisijas vārdā ir pilnvarots dabas komisārs un attīstības un humānās palīdzības komisārs vai personas, ko tie izraudzījuši šim mērķim.

Briselē, 2004. gada 27. oktobrī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Margot WALLSTRÖM

---

(1)  KOM(2001) 231, 2.5.2001.

1

(2)  KOM(2003) 526, 10.9.2003.

2

(3)  OV L 297, 15.11.2001., 7. lpp.

3

(4)  Padomes Regula (EK) Nr. 1257/96 (OV L 163, 2.7.1996., 1. lpp.) Regulā grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1882/2003 (OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp.).

4

---

PIELIKUMS

Vēstuļu apmaiņu starp Apvienoto Nāciju Organizācijas Humānās palīdzības koordinācijas biroju (UNOCHA) un Eiropas Kopienu Komisiju par sadarbību, kas saistīta ar reaģēšanu uz katastrofām (ja notiek vienlaicīga darbība valstī, kas cietusi katastrofā)

Augsti godātais kungs!

Eiropas Komisija (Vides ģenerāldirektorāts un Kopienas Humānās palīdzības birojs, ECHO) atzinīgi vērtē Apvienoto Nāciju Organizācijas Humānās palīdzības koordinācijas biroja (UNOCHA) un Eiropas Komisijas sadarbību humānās palīdzības un katastrofu seku likvidēšanas jomā.

Apvienoto Nāciju Organizācijai ir centrālā loma, vadot un koordinējot starptautiskās sabiedrības centienus, sniedzot starptautisko humāno palīdzību saskaņā ar pilnvarām, ko tai piešķīrusi Ģenerālā asambleja (ar Ģ. A. Rezolūciju 46/182, tās pielikumu un tajā minētajām iepriekšējām Ģ. A. Rezolūcijām).

Kopienas civilās aizsardzības mehānisms atspoguļo kolektīvo gribu sekmēt pastiprinātu sadarbību starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm civilās aizsardzības darbībās, kuru mērķis ir reaģēt uz katastrofas situācijām.

Nesenais Komisijas paziņojums “Eiropas Savienība un Apvienoto Nāciju Organizācija: daudzpusējas sadarbības izvēle” (KOM(2003) 526 galīgais), kurā uzsvērta “nepieciešamība pastiprināt sadarbību ar ANO un palielināt ES ietekmi Apvienoto Nāciju Organizācijā”, Komisijas paziņojums “Efektīvas sadarbības izveide ar ANO humānās palīdzības un attīstības jomā” (KOM(2001) 231 galīgais) un 2003. gada decembrī pieņemtās ES Vadlīnijas par bērniem un bruņotiem konfliktiem apstiprina, ka Komisija uzskata par ļoti nozīmīgu ciešo sadarbību ar ANO kopumā un jo īpaši dabas un cilvēka izraisītu katastrofu seku novēršanas jomā. Turklāt Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretārs Eiropas Komisijas priekšsēdētājam 2002. gada 8. janvārī adresētajā politikas dokumentā (1) iesaka abām pusēm strādāt kopā, lai atbalstītu ANO lomu humānās palīdzības saskaņotas koordinācijas nodrošināšanā.

UNOCHA vairākus gadus cieši sadarbojās ar ECHO (2), arī ar tā saucamā “Stratēģiskās plānošanas dialoga” palīdzību. Saistībā ar Kopienas civilās aizsardzības mehānisma izveidi 2001. gada oktobrī (3) nepieciešama turpmāka sadarbība ar UNOCHA civilās aizsardzības jomā. Ir svarīgi, lai abas sistēmas darbotos saskaņotā un savstarpēji papildinošā veidā, saskaņā ar Friburgas procesa pamatnostādnēm (4), sniedzot atbalstu katastrofās un ārkārtas situācijās cietušajām valstīm un tautām.

Šīs vēstuļu apmaiņas mērķis ir noteikt pamatprincipus turpmākai sadarbībai un koordinācijai starp UNOCHA (ieskaitot tās reaģēšanas sistēmu un koordinācijas paņēmienus), no vienas puses, un Eiropas Komisiju (saistībā ar darbībām, ko veic Kopienas civilās aizsardzības mehānisms un ECHO), no otras puses, gadījumiem, kad tās abas vienlaikus sniedz vai palīdz sniegt palīdzību valstij, kas cietusi dabas vai cilvēka izraisītā katastrofā, tām cenšoties efektīvi sadarboties, maksimāli palielināt pieejamo resursu izmantojumu un nepieļaut nevajadzīgu darba dublēšanu. UNOCHA un Eiropas Komisija uzskata, ka jebkuras katastrofas upuriem vislabāk var palīdzēt, ja izmanto koordinētu pieeju. Tādēļ tās atzīst turpmāk minēto.

| 1) | Ikvienas valsts pamatpienākums katastrofu un ārkārtas situāciju gadījumā ir sniegt aizsardzību un palīdzību saviem iedzīvotājiem. Tomēr, kad katastrofas izraisītas vajadzības pārsniedz cietušās valsts reaģēšanas spēju, starptautiskajai sabiedrībai jābūt gatavai un spējīgai palīdzēt. |
| --- | --- |

1)

Ikvienas valsts pamatpienākums katastrofu un ārkārtas situāciju gadījumā ir sniegt aizsardzību un palīdzību saviem iedzīvotājiem. Tomēr, kad katastrofas izraisītas vajadzības pārsniedz cietušās valsts reaģēšanas spēju, starptautiskajai sabiedrībai jābūt gatavai un spējīgai palīdzēt.

| 2) | Valsts un starptautiskie līdzekļi katastrofu seku likvidēšanai ir ierobežoti, tādēļ svarīgi, lai UNOCHA un Eiropas Kopiena pilnībā sadarbotos, optimizējot līdzekļu izmantojumu. |
| --- | --- |

2)

Valsts un starptautiskie līdzekļi katastrofu seku likvidēšanai ir ierobežoti, tādēļ svarīgi, lai UNOCHA un Eiropas Kopiena pilnībā sadarbotos, optimizējot līdzekļu izmantojumu.

| 3) | Ir jārīkojas, lai turpinātu pozitīvo UNOCHA un Eiropas Komisijas sadarbību. Tādēļ abas puses regulāri apmainīsies ar informāciju, uzturēs nepārtrauktu dialogu politikas un operatīvajā līmenī un iespēju robežās centīsies nodrošināt papildināmību attiecīgajās teorētiskajās un praktiskajās mācībās, kā arī palīdzības plānošanā un sniegšanā katastrofu gadījumos. |
| --- | --- |

3)

Ir jārīkojas, lai turpinātu pozitīvo UNOCHA un Eiropas Komisijas sadarbību. Tādēļ abas puses regulāri apmainīsies ar informāciju, uzturēs nepārtrauktu dialogu politikas un operatīvajā līmenī un iespēju robežās centīsies nodrošināt papildināmību attiecīgajās teorētiskajās un praktiskajās mācībās, kā arī palīdzības plānošanā un sniegšanā katastrofu gadījumos.

Tālab UNOCHA un Eiropas Komisija vienojas par Standartizētām operatīvajām procedūrām (SOP), kuru apraksts ir pievienots šai Vēstuļu apmaiņai, un īstenos tās, lai atvieglotu efektīvu koordināciju. Vajadzības gadījumā, ņemot vērā pieredzi, SOP var turpmāk pilnveidot un/vai tehniski pielāgot.

Vēstuļu apmaiņa neietekmē Eiropas Savienības Padomes prezidentvalsts lomu, kas tai piešķirta saskaņā ar Padomes Lēmuma 2001/792/EK 6. panta 2. punktu.

Turklāt tā neietekmē sadarbības un koordinācijas kārtību, kas pastāv starp UNOCHA un ECHO un ir plašāka par pievienotajā SOP aprakstā (2. pielikums) iekļautajām darbībām.

Mēs gribētu ierosināt, lai šī vēstule ar SOP aprakstu un Jūsu atbildes vēstule tiktu uzskatītas par abu pušu sniegtu iepriekšminēto pasākumu apstiprinājumu.

Margot Wallström

Poul Nielson

---

(1)  Partnerattiecību perspektīva: Apvienoto Nāciju Organizācija un Eiropas Savienība humānās palīdzības un attīstības jomā, Ņujorka, 2001. gada decembris.

1

(2)  ECHO juridiskās pilnvaras izriet no Padomes 1996. gada 20. jūnija Regulas (EK) Nr. 1257/96 par humāno palīdzību.

2

(3)  Padomes 2001. gada 23. oktobra Lēmums 2001/792/EK, Euratom, ar ko izveido Kopienas mehānismu pastiprinātas sadarbības veicināšanai civilās aizsardzības palīdzības intervenču jomā (OV L 297, 15.11.2001., 5. lpp.).

3

(4)  Friburgas foruma paziņojums un rīcības plāns, Šveice, 2000. gada 15. un 16. jūnijs.

4

1. pielikums. SOP saistībā ar civilo aizsardzību

UNOCHA – Kopienas civilās aizsardzības mehānisms

Vienotās standartizētās operatīvās procedūras koordinācijai katastrofu gadījumā

I.   Sagatavotības posms (t.i., laikposms starp katastrofām)

UNOCHA un Eiropas Komisija:

| — | strādās saskaņā ar kopā izstrādātu un saskaņotu metodiku un terminoloģiju, kas balstās uz starptautiski atzītām koncepcijām, jo īpaši tādām kā ANO pamatdokumentos (1) iekļautās nostādnes. Tas būs īpaši svarīgi attiecībā uz koordinācijas struktūrām uz vietas; |
| --- | --- |

—

strādās saskaņā ar kopā izstrādātu un saskaņotu metodiku un terminoloģiju, kas balstās uz starptautiski atzītām koncepcijām, jo īpaši tādām kā ANO pamatdokumentos (1) iekļautās nostādnes. Tas būs īpaši svarīgi attiecībā uz koordinācijas struktūrām uz vietas;

| — | nodrošinās regulāru informācijas apmaiņu. Tas iekļauj trauksmes izziņošanu, politikas un operatīvos jautājumus, kā arī plānotas sanāksmes un darbseminārus; |
| --- | --- |

—

nodrošinās regulāru informācijas apmaiņu. Tas iekļauj trauksmes izziņošanu, politikas un operatīvos jautājumus, kā arī plānotas sanāksmes un darbseminārus;

| — | nodrošinās abpusēju dalību un ieguldījumu katras puses organizētajās teorētiskajās un praktiskajās mācībās un gūtās pieredzes darbsemināros, un vajadzības gadījumā kopīgu praktisku mācību organizēšanā; |
| --- | --- |

—

nodrošinās abpusēju dalību un ieguldījumu katras puses organizētajās teorētiskajās un praktiskajās mācībās un gūtās pieredzes darbsemināros, un vajadzības gadījumā kopīgu praktisku mācību organizēšanā;

| — | vienosies par novērtēšanas/koordinācijas komandu un ekspertu vispārēju darba uzdevumu. |
| --- | --- |

—

vienosies par novērtēšanas/koordinācijas komandu un ekspertu vispārēju darba uzdevumu.

II.   Reaģēšanas posms – Vadības līmenis

UNOCHA un Eiropas Komisija:

| — | brīdinās viena otru katastrofas gadījumā un sniegs informāciju par plānotiem reaģēšanas pasākumiem. Gadījumos, kad mehānismu paredzēts izmantot katastrofās ārpus ES un kad var iesaistīt gan ANO, gan EK reaģēšanas sistēmas, Eiropas Komisija un UNOCHA iespējami drīz apmainīsies ar viedokļiem par situācijas sākotnējo izvērtējumu, seku likvidācijas vajadzībām un paredzamo reaģēšanu, lai maksimāli palielinātu pieejamo resursu izmantojumu un nodrošinātu koordinētu pieeju, kas pamatojas uz iepriekšminētajām koncepcijām un pamatdokumentiem; |
| --- | --- |

—

brīdinās viena otru katastrofas gadījumā un sniegs informāciju par plānotiem reaģēšanas pasākumiem. Gadījumos, kad mehānismu paredzēts izmantot katastrofās ārpus ES un kad var iesaistīt gan ANO, gan EK reaģēšanas sistēmas, Eiropas Komisija un UNOCHA iespējami drīz apmainīsies ar viedokļiem par situācijas sākotnējo izvērtējumu, seku likvidācijas vajadzībām un paredzamo reaģēšanu, lai maksimāli palielinātu pieejamo resursu izmantojumu un nodrošinātu koordinētu pieeju, kas pamatojas uz iepriekšminētajām koncepcijām un pamatdokumentiem;

| — | reaģēšanas posmā nodrošinās un atbalstīs informācijas apmaiņu par šādiem jautājumiem:






  — | ziņojumi un jaunākie dati par situāciju, |
| --- | --- | --- |

—

reaģēšanas posmā nodrošinās un atbalstīs informācijas apmaiņu par šādiem jautājumiem:

—

ziņojumi un jaunākie dati par situāciju,

| — | prioritāro vajadzību un nepieciešamo resursu noteikšana, |
| --- | --- |

—

prioritāro vajadzību un nepieciešamo resursu noteikšana,

| — | plānotais un paredzamais resursu izmantojums, |
| --- | --- |

—

plānotais un paredzamais resursu izmantojums,

| — | resursu mobilizācija (arī atbalsta moduļi), kuras mērķis ir izvairīties no darba pārklāšanās un dublēšanas, |
| --- | --- |

—

resursu mobilizācija (arī atbalsta moduļi), kuras mērķis ir izvairīties no darba pārklāšanās un dublēšanas,

| — | sīka informācija par koordinatoriem un līdzekļiem, kas varētu būt pieejami, |
| --- | --- |

—

sīka informācija par koordinatoriem un līdzekļiem, kas varētu būt pieejami,

| — | visas izmaiņas iesaistīto novērtēšanas/koordinācijas komandu un ekspertu darba uzdevumā, |
| --- | --- |

—

visas izmaiņas iesaistīto novērtēšanas/koordinācijas komandu un ekspertu darba uzdevumā,

| — | informācijas politika attiecībā uz masu saziņas līdzekļiem. |
| --- | --- |

—

informācijas politika attiecībā uz masu saziņas līdzekļiem.

III.   Reaģēšanas posms – darbs uz vietas

UNOCHA un Eiropas Komisija vienojas, ka:

| — | visi starptautiskie reaģēšanas spēki jāmudina koordinēt to pasākumus Vietējo operāciju koordinācijas centrā (OSOCC), atbalstot valsts/vietējās ārkārtējo situāciju vadības iestādes; |
| --- | --- |

—

visi starptautiskie reaģēšanas spēki jāmudina koordinēt to pasākumus Vietējo operāciju koordinācijas centrā (OSOCC), atbalstot valsts/vietējās ārkārtējo situāciju vadības iestādes;

| — | UNOCHA un Eiropas Komisijas koordinatoriem jāpalīdz valsts/vietējām ārkārtējo situāciju vadības iestādēm veikt starptautisko reaģēšanas spēku koordināciju saskaņā ar pastāvošo metodiku atbilstīgi INSARAG pamatnostādnēm. |
| --- | --- |

—

UNOCHA un Eiropas Komisijas koordinatoriem jāpalīdz valsts/vietējām ārkārtējo situāciju vadības iestādēm veikt starptautisko reaģēšanas spēku koordināciju saskaņā ar pastāvošo metodiku atbilstīgi INSARAG pamatnostādnēm.

---

(1)  Piemēram, “Starptautiskās meklēšanas un glābšanas padomdevējgrupas (INSARAG) pamatnostādnes” un “OSLO Vadlīnijas par militāro un civilās aizsardzības līdzekļu izmantojumu katastrofu seku novēršanā”, 1994. gada maijs, u. c.

2. pielikums. SOP saistībā ar humāno palīdzību

UN/OCHA – Kopienas humānās palīdzības birojs ECHO

Vienotās standartizētās operatīvās procedūras koordinācijai katastrofu gadījumā

1.   Sagatavotības/rutīnas posms (t.i., laikposms starp katastrofām)

UNOCHA un Eiropas Komisija:

| — | turpinās uzsākto stratēģisko dialogu par sagatavošanos katastrofām, lai attīstītu ciešu sadarbību nolūkā uzlabot kopējo reaģēšanas spēju katastrofu gadījumos. Tas ietver gan operatīvos, gan finansiālos aspektus; |
| --- | --- |

—

turpinās uzsākto stratēģisko dialogu par sagatavošanos katastrofām, lai attīstītu ciešu sadarbību nolūkā uzlabot kopējo reaģēšanas spēju katastrofu gadījumos. Tas ietver gan operatīvos, gan finansiālos aspektus;

| — | nodrošinās abu pušu darbinieku iekļaušanu ECHO un OCHA rīkotajās mācību programmās un semināros; |
| --- | --- |

—

nodrošinās abu pušu darbinieku iekļaušanu ECHO un OCHA rīkotajās mācību programmās un semināros;

| — | attiecīgos gadījumos organizēs gūtās pieredzes mācības, kas varētu uzlabot sadarbības kārtību (SOP); |
| --- | --- |

—

attiecīgos gadījumos organizēs gūtās pieredzes mācības, kas varētu uzlabot sadarbības kārtību (SOP);

| — | nodrošinās regulāru informācijas apmaiņu par standarta metodiku, ko lieto attiecībā uz vajadzību novērtēšanu un palīdzības koordināciju, nolūkā uzlabot darbību saskaņotību un savstarpēju atbilstību; |
| --- | --- |

—

nodrošinās regulāru informācijas apmaiņu par standarta metodiku, ko lieto attiecībā uz vajadzību novērtēšanu un palīdzības koordināciju, nolūkā uzlabot darbību saskaņotību un savstarpēju atbilstību;

| — | veiks regulāru kopīgu pārskatīšanu un informācijas atjaunināšanu par attiecīgajiem ārkārtas situāciju dienestiem (organizācija, kontaktpunkti, koordinātas), lai visos gadījumos nodrošinātu savstarpējo savienojamību un saderību; |
| --- | --- |

—

veiks regulāru kopīgu pārskatīšanu un informācijas atjaunināšanu par attiecīgajiem ārkārtas situāciju dienestiem (organizācija, kontaktpunkti, koordinātas), lai visos gadījumos nodrošinātu savstarpējo savienojamību un saderību;

| — | apmainīsies ar pamatinformācijas un tematiskiem dokumentiem, kā arī dokumentiem par katastrofu prakses analīzi. |
| --- | --- |

—

apmainīsies ar pamatinformācijas un tematiskiem dokumentiem, kā arī dokumentiem par katastrofu prakses analīzi.

2.   Reaģēšanas/katastrofas fāze

2.1.   Vadības līmenis

UNOCHA un Eiropas Komisija:

| — | nodrošinās informācijas apmaiņu par novērtēšanas komandu nosūtīšanu uz katastrofas vietām (ECHO iekļaušana UNDAC trauksmes izziņošanas e-pasta sarakstā (ziņojumi M1 līdz M3); izveidos konkrētus saziņas/kontaktpunktus vadības līmenī, tādus kā ECHO ārkārtējas situācijas e-pastkastīte, kā arī uz vietas); |
| --- | --- |

—

nodrošinās informācijas apmaiņu par novērtēšanas komandu nosūtīšanu uz katastrofas vietām (ECHO iekļaušana UNDAC trauksmes izziņošanas e-pasta sarakstā (ziņojumi M1 līdz M3); izveidos konkrētus saziņas/kontaktpunktus vadības līmenī, tādus kā ECHO ārkārtējas situācijas e-pastkastīte, kā arī uz vietas);

| — | nodrošinās sadarbību starp ECHO un UNDAC uz vietas; |
| --- | --- |

—

nodrošinās sadarbību starp ECHO un UNDAC uz vietas;

| — | nodrošinās ziņojumu un instruktāžas apmaiņu par notiekošajām katastrofām (arī ECHO pieeju OSOCC). |
| --- | --- |

—

nodrošinās ziņojumu un instruktāžas apmaiņu par notiekošajām katastrofām (arī ECHO pieeju OSOCC).

2.2.   Darbs uz vietas

UNOCHA un Eiropas Komisija:

| — | sekmēs ECHO komandu dalību OCA/UNDAC izveidotajā koordinācijas mehānismā; |
| --- | --- |

—

sekmēs ECHO komandu dalību OCA/UNDAC izveidotajā koordinācijas mehānismā;

| — | nodrošinās informācijas apmaiņu uz vietas par rezultātiem un notiekošajām vai plānotajām darbībām; |
| --- | --- |

—

nodrošinās informācijas apmaiņu uz vietas par rezultātiem un notiekošajām vai plānotajām darbībām;

| — | nodrošinās, ka attiecīgos gadījumos, ja tas ir iespējams, komandas dalīsies ar analīžu datiem un ziņojumu projektiem un sniegs kopīgus ieteikumus attiecīgajiem vadības centriem; |
| --- | --- |

—

nodrošinās, ka attiecīgos gadījumos, ja tas ir iespējams, komandas dalīsies ar analīžu datiem un ziņojumu projektiem un sniegs kopīgus ieteikumus attiecīgajiem vadības centriem;

| — | nodrošinās, ka ECHO un UNDAC, kad vien iespējams, vadīs kopīgu novērtēšanu un veicinās dalīšanos ar informāciju starp dažādām katastrofas seku likvidēšanā iesaistītajām personām (veidojot humānās palīdzības informācijas centrus HIC); |
| --- | --- |

—

nodrošinās, ka ECHO un UNDAC, kad vien iespējams, vadīs kopīgu novērtēšanu un veicinās dalīšanos ar informāciju starp dažādām katastrofas seku likvidēšanā iesaistītajām personām (veidojot humānās palīdzības informācijas centrus HIC);

| — | iespēju robežās nodrošinās pieeju apgādes bāzei (piemēram, transports, komunikācija). |
| --- | --- |

—

iespēju robežās nodrošinās pieeju apgādes bāzei (piemēram, transports, komunikācija).

---

APVIENOTO NĀCIJU ORGANIZĀCIJA

2004. gada 28. oktobrī

Ļoti cienījamā Wallström kundze, augsti godātais Nielson kungs!

Man ir gods apliecināt, ka ir saņemta jūsu 2004. gada 27. oktobra vēstule, kurā ierosināta ciešāka Eiropas Komisijas un Apvienoto Nāciju Organizācijas sadarbība, kas saistīta ar reaģēšanu uz katastrofām, darbības koordinēšanu uz vietas un humāno palīdzību.

Priecājos apstiprināt Apvienoto Nāciju Organizācijas piekrišanu un gaidu tikšanos ar jums un nākamajiem komisāriem, tiklīdz jums būs iespējams apspriest, kā nodrošināt ātru un efektīvu nolīguma īstenošanu.

Vēlos izmantot izdevību, lai darītu zināmu, ka esmu apmierināts ar rezultātiem, kas gūti mūsu biroju pēdējo astoņpadsmit mēnešu pārrunās, kuras noslēgušās ar nolīguma noslēgšanu pašreizējā redakcijā Ģenerālās asamblejas Rezolūcijas 46/182 pielikumā ietverto pamatprincipu garā. Vēlos arī izteikt atzinību par izcilo darbu, ko veikušas mūsu komandas, kā arī par to, cik ļoti darbu atviegloja trīs valstis, kam šajā periodā bija uzticēta Eiropas prezidentūra.

Ar cieņu,

ģenerālsekretāra vietnieks humānās palīdzības jautājumos,

ārkārtas palīdzības koordinators

Jan Egeland

Komisāre Margot Wallström,

Vides ģenerāldirektorāts,

Brisele

Komisārs Poul Nielsen,

Humānās palīdzības birojs (ECHO),

Brisele

---

| 25.2.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 52/49 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 52/49

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2005. gada 24. februāris)

par Kopienas finansiālo atbalstu 2005. gadā atsevišķām Kopienas references laboratorijām veterinārajā sabiedrības veselības aizsardzības jomā (atliekas)

(izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 392)

(autentisks ir vienīgi teksts vācu, franču, itāļu un nīderlandiešu valodā)

(2005/161/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1990. gada 26. jūnija Lēmumu 90/424/EEK par izdevumiem veterinārijas jomā (1), un īpaši tā 28. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Lēmums 90/424/EEK nosaka, ka Kopiena veicina veterināro inspekciju efektivitāti, sniedzot finansiālu atbalstu references laboratorijām. Par references laboratorijām atzītās laboratorijas, kas izpilda noteiktas prasības, saskaņā ar Kopienas veterinārajiem likumdošanas aktiem ir tiesīgas saņemt atbalstu. |
| --- | --- |

(1)

Lēmums 90/424/EEK nosaka, ka Kopiena veicina veterināro inspekciju efektivitāti, sniedzot finansiālu atbalstu references laboratorijām. Par references laboratorijām atzītās laboratorijas, kas izpilda noteiktas prasības, saskaņā ar Kopienas veterinārajiem likumdošanas aktiem ir tiesīgas saņemt atbalstu.

| (2) | Komisijas 2004. gada 29. janvāra Regulā (EK) Nr. 156/2004 par Kopienas finansiālo atbalstu Kopienas references laboratorijām atbilstoši Lēmuma 90/424/EEK (2) 28. pantam noteikts, ka Kopienas finansiālo atbalstu piešķir, ja efektīvi īsteno apstiprinātās darba programmas un atbalsta saņēmēji sniedz nepieciešamo informāciju paredzētajā termiņā. |
| --- | --- |

(2)

Komisijas 2004. gada 29. janvāra Regulā (EK) Nr. 156/2004 par Kopienas finansiālo atbalstu Kopienas references laboratorijām atbilstoši Lēmuma 90/424/EEK (2) 28. pantam noteikts, ka Kopienas finansiālo atbalstu piešķir, ja efektīvi īsteno apstiprinātās darba programmas un atbalsta saņēmēji sniedz nepieciešamo informāciju paredzētajā termiņā.

| (3) | Komisija pārbaudīja attiecīgo Kopienas references laboratoriju iesniegtās darba programmas un atbilstošās budžeta tāmes 2005. gadam. |
| --- | --- |

(3)

Komisija pārbaudīja attiecīgo Kopienas references laboratoriju iesniegtās darba programmas un atbilstošās budžeta tāmes 2005. gadam.

| (4) | Tādējādi Kopienas finansiālais atbalsts jāsniedz nosauktajām Kopienas references laboratorijām, lai tās veiktu funkcijas un pienākumus, kas noteikti Padomes 1996. gada 29. aprīļa Direktīvā 96/23/EK, ar ko paredz pasākumus, lai kontrolētu noteiktas vielas un to atliekas dzīvos dzīvniekos un dzīvnieku izcelsmes produktos, un ar ko atceļ Direktīvu 85/358/EEK un Direktīvu 86/469/EEK, kā arī Lēmumu 89/187/EEK un Lēmumu 91/664/EEK (3). |
| --- | --- |

(4)

Tādējādi Kopienas finansiālais atbalsts jāsniedz nosauktajām Kopienas references laboratorijām, lai tās veiktu funkcijas un pienākumus, kas noteikti Padomes 1996. gada 29. aprīļa Direktīvā 96/23/EK, ar ko paredz pasākumus, lai kontrolētu noteiktas vielas un to atliekas dzīvos dzīvniekos un dzīvnieku izcelsmes produktos, un ar ko atceļ Direktīvu 85/358/EEK un Direktīvu 86/469/EEK, kā arī Lēmumu 89/187/EEK un Lēmumu 91/664/EEK (3).

| (5) | Turpmāks finansiāls atbalsts jāsniedz arī semināru organizēšanai tajās jomās, kas atrodas Kopienas references laboratoriju pārziņā. |
| --- | --- |

(5)

Turpmāks finansiāls atbalsts jāsniedz arī semināru organizēšanai tajās jomās, kas atrodas Kopienas references laboratoriju pārziņā.

| (6) | Lai īstenotu pareizu finanšu pārvaldību, sniedzot Kopienas finansiālo atbalstu Kopienas references laboratorijai Romā, ir jāņem vērā atkārtotās problēmas, kas radās tās darbā. Šajā laboratorijā 2004. gada decembrī veica auditu, lai detalizētāk pārbaudītu atbilstību Kopienas noteikumos paredzētajām funkcijām, pienākumiem un atbalsta piešķiršanas nosacījumiem. |
| --- | --- |

(6)

Lai īstenotu pareizu finanšu pārvaldību, sniedzot Kopienas finansiālo atbalstu Kopienas references laboratorijai Romā, ir jāņem vērā atkārtotās problēmas, kas radās tās darbā. Šajā laboratorijā 2004. gada decembrī veica auditu, lai detalizētāk pārbaudītu atbilstību Kopienas noteikumos paredzētajām funkcijām, pienākumiem un atbalsta piešķiršanas nosacījumiem.

| (7) | Atbilstoši Padomes 1999. gada 17. maija Regulas (EK) Nr. 1258/1999 3. panta 2. punktam par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu (4) veterināri sanitāros un fitosanitāros veselības aizsardzības pasākumus, kas īstenoti saskaņā ar Kopienas noteikumiem, finansē no Eiropas Lauksaimniecības virzības un garantiju fonda Garantiju nodaļas līdzekļiem. Finanšu kontroles nolūkā uz šo lēmumu attiecas Regulas (EK) Nr. 1258/1999 8. un 9. pants. |
| --- | --- |

(7)

Atbilstoši Padomes 1999. gada 17. maija Regulas (EK) Nr. 1258/1999 3. panta 2. punktam par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu (4) veterināri sanitāros un fitosanitāros veselības aizsardzības pasākumus, kas īstenoti saskaņā ar Kopienas noteikumiem, finansē no Eiropas Lauksaimniecības virzības un garantiju fonda Garantiju nodaļas līdzekļiem. Finanšu kontroles nolūkā uz šo lēmumu attiecas Regulas (EK) Nr. 1258/1999 8. un 9. pants.

| (8) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pastāvīgās pārtikas aprites un dzīvnieku veselības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(8)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pastāvīgās pārtikas aprites un dzīvnieku veselības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

1.   Kopiena piešķir finansiālu atbalstu Vācijai Direktīvas 96/23/EK V pielikuma 2. nodaļā paredzēto funkciju un pienākumu īstenošanai, ko veic Bundesamt für Verbraucherschutz und Lebensmittelsicherheit (agrāk Bundesinstitut für gesundheitlichen Verbraucherschutz und Veterinärmedizin (BGVV)) Berlīnē, Vācijā, lai noteiktu atsevišķu vielu atliekas.

Minētais finansiālais atbalsts no 2005. gada 1. janvāra līdz 2005. gada 31. decembrim nepārsniedz EUR 420 000.

2.   Papildus 1. punktā paredzētajam maksimālajam apjomam Kopiena piešķir finansiālu atbalstu Vācijai, lai 1. pantā minētā laboratorija organizētu semināru. Šis atbalsts nepārsniedz EUR 30 000.

2. pants

1.   Kopiena piešķir finansiālu atbalstu Francijai Direktīvas 96/23/EK V pielikuma 2. nodaļā paredzēto funkciju un pienākumu īstenošanai, ko veic Laboratoire d’études et de recherches sur les médicaments vétérinaires et les désinfectants de L’Agence Française de Sécurité Sanitaire des aliments (agrāk Laboratoire des médicaments veterinaries (CNEVA-LMV)) Fužērā, Francijā, lai noteiktu atsevišķu vielu atliekas.

Minētais finansiālais atbalsts no 2005. gada 1. janvāra līdz 2005. gada 31. decembrim nepārsniedz EUR 420 000.

2.   Papildus 1. punktā paredzētajam maksimālajam apjomam Kopiena piešķir finansiālu atbalstu Francijai, lai 1. pantā minētā laboratorija organizētu semināru. Šis atbalsts nepārsniedz EUR 30 000.

3. pants

1.   Kopiena piešķir finansiālu atbalstu Itālijai Direktīvas 96/23/EK V pielikuma 2. nodaļā paredzēto funkciju un pienākumu īstenošanai, ko veic Istituto Superiore di Sanità Romā, Itālijā, lai noteiktu atsevišķu vielu atliekas.

Minētais finansiālais atbalsts no 2005. gada 1. janvāra līdz 2005. gada 31. decembrim nepārsniedz EUR 420 000.

2.   Papildus 1. punktā paredzētajam maksimālajam apjomam Kopiena piešķir finansiālu atbalstu Itālijai, lai 1. pantā minētā laboratorija organizētu divus seminārus. Šis atbalsts nepārsniedz EUR 30 000.

4. pants

1.   Kopiena piešķir finansiālu atbalstu Nīderlandei Direktīvas 96/23/EK V pielikuma 2. nodaļā paredzēto funkciju un pienākumu īstenošanai, ko veic Rijksinstituut voor Volksgezondheid en Milieuhygiëne (RIVM) Bilthovenā, Nīderlandē, lai noteiktu atsevišķu vielu atliekas.

Minētais finansiālais atbalsts no 2005. gada 1. janvāra līdz 2005. gada 31. decembrim nepārsniedz EUR 420 000.

2.   Papildus 1. punktā paredzētajam maksimālajam apjomam Kopiena piešķir finansiālu atbalstu Nīderlandei, lai 1. pantā minētā laboratorija organizētu semināru. Šis atbalsts nepārsniedz EUR 30 000.

5. pants

Šis lēmums ir adresēts Vācijas Federatīvajai Republikai, Francijas Republikai, Itālijas Republikai un Nīderlandes Karalistei.

Briselē, 2005. gada 24. februārī

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Markos KYPRIANOU

---

(1)  OV L 224, 18.8.1990., 19. lpp. Lēmumā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/99/EK (OV L 325, 12.12.2003., 31. lpp.).

1

(2)  OV L 27, 30.1.2004., 5. lpp.

2

(3)  OV L 125, 23.5.1996., 10. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 882/2004 (OV L 165, 30.4.2004., 1. lpp.).

3

(4)  OV L 160, 26.6.1999., 103. lpp.

4

---

| 25.2.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 52/51 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 52/51

---

KOMISIJAS IETEIKUMS

(2005. gada 15. februāris)

par biržas sarakstā iekļautu sabiedrību direktoru bez izpildpilnvarām vai padomes locekļu un (direktoru) padomes komiteju lomu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2005/162/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 211. panta otro ievilkumu,

tā kā:

| (1) | Komisija 2003. gada 21. maijā pieņemtajā paziņojumā izklāstīja savu Rīcības plānu “Uzņēmējdarbības tiesību modernizēšana un uzņēmumu vadības uzlabošana Eiropas Savienībā – turpmākās attīstības plāns” (1). Galvenie rīcības plāna mērķi ir stiprināt akcionāru tiesības un aizsardzību darbiniekiem, kreditoriem un citām personām, ar kurām uzņēmējsabiedrības strādā, vienlaikus pielāgojot komerclikumu un uzņēmumu vadības noteikumus atbilstoši dažādām uzņēmējsabiedrību kategorijām, kā arī veicināt uzņēmējdarbības efektivitāti un konkurētspēju, īpašu uzmanību pievēršot atsevišķiem pārrobežu komercdarbības jautājumiem. |
| --- | --- |

(1)

Komisija 2003. gada 21. maijā pieņemtajā paziņojumā izklāstīja savu Rīcības plānu “Uzņēmējdarbības tiesību modernizēšana un uzņēmumu vadības uzlabošana Eiropas Savienībā – turpmākās attīstības plāns” (1). Galvenie rīcības plāna mērķi ir stiprināt akcionāru tiesības un aizsardzību darbiniekiem, kreditoriem un citām personām, ar kurām uzņēmējsabiedrības strādā, vienlaikus pielāgojot komerclikumu un uzņēmumu vadības noteikumus atbilstoši dažādām uzņēmējsabiedrību kategorijām, kā arī veicināt uzņēmējdarbības efektivitāti un konkurētspēju, īpašu uzmanību pievēršot atsevišķiem pārrobežu komercdarbības jautājumiem.

| (2) | Eiropas Parlaments 2004. gada 21. aprīļa to Rezolūcijā augstu novērtēja un izteica stingru atbalstu lielākajai daļai izteikto iniciatīvu. Eiropas Parlaments aicināja Komisiju izstrādāt noteikumus, lai likvidētu un novērstu interešu konfliktus un īpaši uzsvēra, ka biržas sarakstā iekļautām sabiedrībām nepieciešamas revīzijas komitejas, kuru funkcijas ietvertu ārējo revidentu neatkarības, objektivitātes un darbības efektivitātes uzraudzību. |
| --- | --- |

(2)

Eiropas Parlaments 2004. gada 21. aprīļa to Rezolūcijā augstu novērtēja un izteica stingru atbalstu lielākajai daļai izteikto iniciatīvu. Eiropas Parlaments aicināja Komisiju izstrādāt noteikumus, lai likvidētu un novērstu interešu konfliktus un īpaši uzsvēra, ka biržas sarakstā iekļautām sabiedrībām nepieciešamas revīzijas komitejas, kuru funkcijas ietvertu ārējo revidentu neatkarības, objektivitātes un darbības efektivitātes uzraudzību.

| (3) | Uzņēmējsabiedrības dažādiem mērķiem pieņem darbā direktorus bez izpildpilnvarām vai padomes locekļus. Viņu loma ir ļoti svarīga izpilddirektoru vai valdes locekļu darbības pārraudzīšanā un interešu konfliktu situāciju risināšanā, kā arī uzticības finanšu tirgiem atjaunošanā. Tādēļ jāaicina dalībvalstis noteikt pasākumus, kas ir piemērojami attiecībā uz biržas sarakstā iekļautām sabiedrībām, kas definētas kā uzņēmējsabiedrības, kuru vērtspapīri ir pielaisti tirdzniecībai regulētajā Kopienas tirgū. Īstenojot šo ieteikumu, dalībvalstīm jāapskata korporatīva veida kolektīvo ieguldījumu uzņēmumu specifika un jānodrošina, lai dažāda veida kolektīvo ieguldījumu uzņēmumi netiktu nevajadzīgi pakļauti nevienlīdzīgai attieksmei. Attiecībā uz kolektīvo ieguldījumu uzņēmumiem, kā tie definēti Padomes 1985. gada 20. decembra Direktīvā 85/611/EEK par normatīvo un administratīvo aktu koordināciju attiecībā uz pārvedamu vērtspapīru kolektīvo ieguldījumu uzņēmumiem (PVKIU) (2), tā jau paredz konkrētu uzņēmumu vadības mehānismu kopumu. Lai nepieļautu nevajadzīgi nevienlīdzīgu attieksmi pret tiem korporatīvā veida kolektīvo ieguldījumu uzņēmumiem, uz kuriem neattiecas likumdošanas saskaņošanas pasākumi Kopienas līmenī, dalībvalstīm jāizvērtē, vai un kādā apjomā uz šiem kolektīvo ieguldījumu uzņēmumiem attiecināmi līdzīgi uzņēmumu vadības mehānismi. |
| --- | --- |

(3)

Uzņēmējsabiedrības dažādiem mērķiem pieņem darbā direktorus bez izpildpilnvarām vai padomes locekļus. Viņu loma ir ļoti svarīga izpilddirektoru vai valdes locekļu darbības pārraudzīšanā un interešu konfliktu situāciju risināšanā, kā arī uzticības finanšu tirgiem atjaunošanā. Tādēļ jāaicina dalībvalstis noteikt pasākumus, kas ir piemērojami attiecībā uz biržas sarakstā iekļautām sabiedrībām, kas definētas kā uzņēmējsabiedrības, kuru vērtspapīri ir pielaisti tirdzniecībai regulētajā Kopienas tirgū. Īstenojot šo ieteikumu, dalībvalstīm jāapskata korporatīva veida kolektīvo ieguldījumu uzņēmumu specifika un jānodrošina, lai dažāda veida kolektīvo ieguldījumu uzņēmumi netiktu nevajadzīgi pakļauti nevienlīdzīgai attieksmei. Attiecībā uz kolektīvo ieguldījumu uzņēmumiem, kā tie definēti Padomes 1985. gada 20. decembra Direktīvā 85/611/EEK par normatīvo un administratīvo aktu koordināciju attiecībā uz pārvedamu vērtspapīru kolektīvo ieguldījumu uzņēmumiem (PVKIU) (2), tā jau paredz konkrētu uzņēmumu vadības mehānismu kopumu. Lai nepieļautu nevajadzīgi nevienlīdzīgu attieksmi pret tiem korporatīvā veida kolektīvo ieguldījumu uzņēmumiem, uz kuriem neattiecas likumdošanas saskaņošanas pasākumi Kopienas līmenī, dalībvalstīm jāizvērtē, vai un kādā apjomā uz šiem kolektīvo ieguldījumu uzņēmumiem attiecināmi līdzīgi uzņēmumu vadības mehānismi.

| (4) | Ņemot vērā izskatāmo jautājumu sarežģītību, detalizētu saistošu noteikumu pieņemšana nav vēlamākais un efektīvākais izvirzīto mērķu sasniegšanas veids. Lai panāktu uzņēmumu vadības principu labāku ievērošanu, daudzos dalībvalstīs pieņemtos uzņēmumu vadības kodeksos priekšroka tiek dota “ievēro vai paskaidro” pieejai, ar ko uzņēmējsabiedrības tiek aicinātas atklāt, vai tās ievēro kodeksu, kā arī paskaidrot jebkuras būtiskas atkāpes no tā. Šī pieeja uzņēmējsabiedrībām ļauj atspoguļot nozares un uzņēmumu raksturīgākās īpatnības, bet tirgum izvērtēt sniegtos paskaidrojumus un pamatojumu. Lai stiprinātu direktoru bez izpildpilnvarām vai padomes locekļu lomu, tādējādi ir pienācīgi uzaicināt visas dalībvalstis veikt nepieciešamos pasākumus, lai, balstoties uz šajā ieteikumā izklāstītajiem principiem un par pamatu izmantojot “ievēro vai paskaidro” pieeju vai tiesību aktus, valsts līmenī ieviestu virkni noteikumus biržas sarakstā iekļautām sabiedrībām. |
| --- | --- |

(4)

Ņemot vērā izskatāmo jautājumu sarežģītību, detalizētu saistošu noteikumu pieņemšana nav vēlamākais un efektīvākais izvirzīto mērķu sasniegšanas veids. Lai panāktu uzņēmumu vadības principu labāku ievērošanu, daudzos dalībvalstīs pieņemtos uzņēmumu vadības kodeksos priekšroka tiek dota “ievēro vai paskaidro” pieejai, ar ko uzņēmējsabiedrības tiek aicinātas atklāt, vai tās ievēro kodeksu, kā arī paskaidrot jebkuras būtiskas atkāpes no tā. Šī pieeja uzņēmējsabiedrībām ļauj atspoguļot nozares un uzņēmumu raksturīgākās īpatnības, bet tirgum izvērtēt sniegtos paskaidrojumus un pamatojumu. Lai stiprinātu direktoru bez izpildpilnvarām vai padomes locekļu lomu, tādējādi ir pienācīgi uzaicināt visas dalībvalstis veikt nepieciešamos pasākumus, lai, balstoties uz šajā ieteikumā izklāstītajiem principiem un par pamatu izmantojot “ievēro vai paskaidro” pieeju vai tiesību aktus, valsts līmenī ieviestu virkni noteikumus biržas sarakstā iekļautām sabiedrībām.

| (5) | Ja dalībvalstis nolemj izmantot “ievēro vai paskaidro” pieeju (saskaņā ar kuru uzņēmējsabiedrībām, atsaucoties uz noteiktiem labas prakses ieteikumiem, jāpaskaidro to darbība), tām vajag būt iespējai to darīt, pamatojoties uz attiecīgajiem tirgus dalībnieku izstrādātajiem ieteikumiem. |
| --- | --- |

(5)

Ja dalībvalstis nolemj izmantot “ievēro vai paskaidro” pieeju (saskaņā ar kuru uzņēmējsabiedrībām, atsaucoties uz noteiktiem labas prakses ieteikumiem, jāpaskaidro to darbība), tām vajag būt iespējai to darīt, pamatojoties uz attiecīgajiem tirgus dalībnieku izstrādātajiem ieteikumiem.

| (6) | Jebkāda pasākuma, ko dalībvalstis pieņem saskaņā ar šo ieteikumu, pamatmērķim jābūt biržas sarakstā iekļauto sabiedrību vadības uzlabošana. Tā kā šis mērķis ir svarīgs visu esošo un potenciālo ieguldītāju aizsardzības nodrošināšanai, saistībā ar investīciju veikšanu visās biržas sarakstā iekļautajās sabiedrībās Kopienā neatkarīgi no tā, vai tās ir dibinātas kādā no dalībvalstīm, šiem pasākumiem jāattiecas arī uz uzņēmējsabiedrībām, kas izveidotas trešajās valstīs, taču ir iekļautas biržas sarakstā Kopienā. |
| --- | --- |

(6)

Jebkāda pasākuma, ko dalībvalstis pieņem saskaņā ar šo ieteikumu, pamatmērķim jābūt biržas sarakstā iekļauto sabiedrību vadības uzlabošana. Tā kā šis mērķis ir svarīgs visu esošo un potenciālo ieguldītāju aizsardzības nodrošināšanai, saistībā ar investīciju veikšanu visās biržas sarakstā iekļautajās sabiedrībās Kopienā neatkarīgi no tā, vai tās ir dibinātas kādā no dalībvalstīm, šiem pasākumiem jāattiecas arī uz uzņēmējsabiedrībām, kas izveidotas trešajās valstīs, taču ir iekļautas biržas sarakstā Kopienā.

| (7) | Tādu neatkarīgu pārstāvju klātbūtne (direktoru) padomē, kas spējīgi atspēkot vadības lēmumus, tiek uzskatīta par akcionāru un citu ieinteresēto pušu efektīvu aizsardzības līdzekli. Uzņēmējsabiedrībās ar sadrumstalotām īpašuma tiesībām galvenās bažas rada tas, kā uzņēmējsabiedrības vadību pakļaut vāju akcionāru kontrolei. Uzņēmējsabiedrībās ar kontrolējošiem akcionāriem uzmanība tiek vairāk pievērsta tam, kā nodrošināt, lai uzņēmējsabiedrība tiktu vadīta, pienācīgi ievērojot arī mazākuma akcionāru intereses. Abos gadījumos svarīgi ir nodrošināt atbilstošu aizsardzību trešajām personām. Neatkarīgi no jebkuras uzņēmējsabiedrības padomes formālās struktūras, uzņēmējsabiedrības vadība jāpakļauj iedarbīgai un pietiekami neatkarīgai uzraudzībai. Neatkarība jāsaprot kā būtisku interešu konfliktu neesamība; šajā sakarā pienācīga uzmanība jāvelta visiem draudiem, kas var rasties gadījumā, ja padomes pārstāvim ir cieša saikne ar uzņēmējsabiedrības konkurentu. |
| --- | --- |

(7)

Tādu neatkarīgu pārstāvju klātbūtne (direktoru) padomē, kas spējīgi atspēkot vadības lēmumus, tiek uzskatīta par akcionāru un citu ieinteresēto pušu efektīvu aizsardzības līdzekli. Uzņēmējsabiedrībās ar sadrumstalotām īpašuma tiesībām galvenās bažas rada tas, kā uzņēmējsabiedrības vadību pakļaut vāju akcionāru kontrolei. Uzņēmējsabiedrībās ar kontrolējošiem akcionāriem uzmanība tiek vairāk pievērsta tam, kā nodrošināt, lai uzņēmējsabiedrība tiktu vadīta, pienācīgi ievērojot arī mazākuma akcionāru intereses. Abos gadījumos svarīgi ir nodrošināt atbilstošu aizsardzību trešajām personām. Neatkarīgi no jebkuras uzņēmējsabiedrības padomes formālās struktūras, uzņēmējsabiedrības vadība jāpakļauj iedarbīgai un pietiekami neatkarīgai uzraudzībai. Neatkarība jāsaprot kā būtisku interešu konfliktu neesamība; šajā sakarā pienācīga uzmanība jāvelta visiem draudiem, kas var rasties gadījumā, ja padomes pārstāvim ir cieša saikne ar uzņēmējsabiedrības konkurentu.

| (8) | Lai nodrošinātu, ka uzņēmējsabiedrības vadība tiek pakļauta efektīvai un pietiekami neatkarīgai uzraudzībai, (direktoru) padomē jāietver pietiekams skaits apņēmīgu locekļu, kuriem nav nekādas izpildpilnvaras uzņēmējsabiedrībā vai tās grupā, un kuri ir neatkarīgi, proti, brīvi no jebkādiem būtiskiem interešu konfliktiem. Ņemot vērā dalībvalstīs pastāvošās atšķirīgās tiesību sistēmas, neatkarīgo locekļu īpatsvars (direktoru) padomē Kopienas līmenī nav jādefinē precīzi. |
| --- | --- |

(8)

Lai nodrošinātu, ka uzņēmējsabiedrības vadība tiek pakļauta efektīvai un pietiekami neatkarīgai uzraudzībai, (direktoru) padomē jāietver pietiekams skaits apņēmīgu locekļu, kuriem nav nekādas izpildpilnvaras uzņēmējsabiedrībā vai tās grupā, un kuri ir neatkarīgi, proti, brīvi no jebkādiem būtiskiem interešu konfliktiem. Ņemot vērā dalībvalstīs pastāvošās atšķirīgās tiesību sistēmas, neatkarīgo locekļu īpatsvars (direktoru) padomē Kopienas līmenī nav jādefinē precīzi.

| (9) | Direktoru bez izpildpilnvarām vai padomes locekļu veiktā uzraudzība parasti tiek uztverta kā izšķiroša trīs jomās, kurās uzņēmējsabiedrības vadības interešu konflikta iespējamība ir sevišķi augsta, it īpaši, ja akcionāri tajās nav iesaistīti tiešā veidā: direktoru iecelšana, direktoru atlīdzības noteikšana un revīzija. Tādēļ ieteicams veicināt direktoru bez izpildpilnvarām vai padomes locekļu lomu šajās jomās, kā arī atbalstīt iecelšanas, atlīdzības un revīzijas komiteju izveidošanu (direktoru) padomē. |
| --- | --- |

(9)

Direktoru bez izpildpilnvarām vai padomes locekļu veiktā uzraudzība parasti tiek uztverta kā izšķiroša trīs jomās, kurās uzņēmējsabiedrības vadības interešu konflikta iespējamība ir sevišķi augsta, it īpaši, ja akcionāri tajās nav iesaistīti tiešā veidā: direktoru iecelšana, direktoru atlīdzības noteikšana un revīzija. Tādēļ ieteicams veicināt direktoru bez izpildpilnvarām vai padomes locekļu lomu šajās jomās, kā arī atbalstīt iecelšanas, atlīdzības un revīzijas komiteju izveidošanu (direktoru) padomē.

| (10) | Principā, neskaitot tos gadījumus, kad konkrētu jautājumu lemšana ir pilnsapulces kompetencē, tikai (direktoru) padomei kopumā ir lēmumu pieņemšanas pilnvaras un kā koleģiāla struktūra tā ir kolektīvi atbildīga par savu pienākumu veikšanu. (Direktoru) padomei ir pilnvaras noteikt komiteju skaitu un sastāvu, ko tā uzskata par nepieciešamu sava darba atvieglošanai, bet šīs komitejas principā nevar būt pašas (direktoru) padomes aizvietotājas. Tāpēc pārsvarā iecelšanas, atlīdzības un revīzijas komitejas izstrādā ieteikumus, kuru mērķis ir lēmumu sagatavošana to pieņemšanai (direktoru) padomē. Tomēr (direktoru) padomei nav aizliegts daļu no savām lēmumu pieņemšanas pilnvarām deleģēt komitejām, ja tā to uzskata par piemērotu un ja tas atļauts saskaņā ar valsts tiesību aktiem, tomēr (direktoru) padome saglabā pilnu atbildību par tās kompetences jomā pieņemtajiem lēmumiem. |
| --- | --- |

(10)

Principā, neskaitot tos gadījumus, kad konkrētu jautājumu lemšana ir pilnsapulces kompetencē, tikai (direktoru) padomei kopumā ir lēmumu pieņemšanas pilnvaras un kā koleģiāla struktūra tā ir kolektīvi atbildīga par savu pienākumu veikšanu. (Direktoru) padomei ir pilnvaras noteikt komiteju skaitu un sastāvu, ko tā uzskata par nepieciešamu sava darba atvieglošanai, bet šīs komitejas principā nevar būt pašas (direktoru) padomes aizvietotājas. Tāpēc pārsvarā iecelšanas, atlīdzības un revīzijas komitejas izstrādā ieteikumus, kuru mērķis ir lēmumu sagatavošana to pieņemšanai (direktoru) padomē. Tomēr (direktoru) padomei nav aizliegts daļu no savām lēmumu pieņemšanas pilnvarām deleģēt komitejām, ja tā to uzskata par piemērotu un ja tas atļauts saskaņā ar valsts tiesību aktiem, tomēr (direktoru) padome saglabā pilnu atbildību par tās kompetences jomā pieņemtajiem lēmumiem.

| (11) | Ņemot vērā to, ka kandidātu atrašana darbam uzņēmējsabiedrībā ar vienpakāpes vai divpakāpju pārvaldes struktūru, rada jautājumus, kas saistīti ar direktoru bez izpildpilnvarām vai padomes locekļu atlasi, kuriem būtu jāuzrauga vadība, tāpēc iecelšanas komitejai galvenokārt jāsastāv no neatkarīgiem direktoriem bez izpildpilnvarām vai neatkarīgiem padomes locekļiem. Tajā pat laikā vēl tiktu atstāta vieta iecelšanas komitejā direktoriem bez izpildpilnvarām vai padomes locekļiem, kuri neatbilst neatkarības kritērijiem. Tā tiktu atstāta arī vieta izpilddirektoriem (uzņēmējsabiedrībās, kurās iecelšanas komiteju izveido vienpakāpes padomē, un kamēr izpilddirektori neveido šīs komitejas vairākumu). |
| --- | --- |

(11)

Ņemot vērā to, ka kandidātu atrašana darbam uzņēmējsabiedrībā ar vienpakāpes vai divpakāpju pārvaldes struktūru, rada jautājumus, kas saistīti ar direktoru bez izpildpilnvarām vai padomes locekļu atlasi, kuriem būtu jāuzrauga vadība, tāpēc iecelšanas komitejai galvenokārt jāsastāv no neatkarīgiem direktoriem bez izpildpilnvarām vai neatkarīgiem padomes locekļiem. Tajā pat laikā vēl tiktu atstāta vieta iecelšanas komitejā direktoriem bez izpildpilnvarām vai padomes locekļiem, kuri neatbilst neatkarības kritērijiem. Tā tiktu atstāta arī vieta izpilddirektoriem (uzņēmējsabiedrībās, kurās iecelšanas komiteju izveido vienpakāpes padomē, un kamēr izpilddirektori neveido šīs komitejas vairākumu).

| (12) | Ņemot vērā dažādās pieejas dalībvalstīs attiecībā uz struktūrām, kas ir atbildīgas par direktoru iecelšanu un atcelšanu, iecelšanas komitejas (direktoru) padomes ietvaros galvenā loma ir nodrošināt, ka gadījumos kad (direktoru) padomei ir paredzēta loma iecelšanas un atcelšanas procesā (vai nu tai ir tiesības iesniegt priekšlikumus, vai pieņemt lēmumus, kā to nosaka valsts tiesību akti), šī loma tiek pildīta pēc iespējas objektīvi un profesionāli. Iecelšanas komitejai tāpēc pamatā jāsniedz ieteikumus (direktoru) padomei attiecībā uz direktoru iecelšanu un atcelšanu, par ko lemj valsts uzņēmējdarbības tiesībās noteiktā struktūra. |
| --- | --- |

(12)

Ņemot vērā dažādās pieejas dalībvalstīs attiecībā uz struktūrām, kas ir atbildīgas par direktoru iecelšanu un atcelšanu, iecelšanas komitejas (direktoru) padomes ietvaros galvenā loma ir nodrošināt, ka gadījumos kad (direktoru) padomei ir paredzēta loma iecelšanas un atcelšanas procesā (vai nu tai ir tiesības iesniegt priekšlikumus, vai pieņemt lēmumus, kā to nosaka valsts tiesību akti), šī loma tiek pildīta pēc iespējas objektīvi un profesionāli. Iecelšanas komitejai tāpēc pamatā jāsniedz ieteikumus (direktoru) padomei attiecībā uz direktoru iecelšanu un atcelšanu, par ko lemj valsts uzņēmējdarbības tiesībās noteiktā struktūra.

| (13) | Kas attiecas uz atlīdzību, dalībvalstīs pieņemtajiem uzņēmumu vadības kodeksiem ir tendence galveno uzmanību pievērst izpilddirektoru vai valdes locekļu atlīdzībai, jo tieši tur ir vislielākās interešu konflikta iespējas. Daudzos kodeksos tiek atzīts, ka zināma uzmanība padomes līmenī būtu jāpievērš augstākā līmeņa vadītāju atlīdzības politikai. Visbeidzot, īpaša uzmanība tiek pievērsta opcijām uz akcijām. Tā kā dalībvalstīs ir dažādas pieejas attiecībā uz struktūrām, kas atbildīgas par direktoru atlīdzības noteikšanu, (direktoru) padomē ietilpstošajai atlīdzības komitejai ir būtiski nodrošināt, lai gadījumos, kad (direktoru) padomei ir paredzēta loma atlīdzības noteikšanā (vai nu tai ir tiesības iesniegt priekšlikumus, vai pieņemt lēmumus, kā to nosaka valsts tiesību akti), šī loma tiek pildīta pēc iespējas objektīvi un profesionāli. Atlīdzības komitejai tāpēc pamatā jāsniedz ieteikumus (direktoru) padomei attiecībā uz tiem ar atlīdzību saistītajiem jautājumiem, par ko lemj valsts uzņēmējdarbības tiesībās noteiktā struktūra. |
| --- | --- |

(13)

Kas attiecas uz atlīdzību, dalībvalstīs pieņemtajiem uzņēmumu vadības kodeksiem ir tendence galveno uzmanību pievērst izpilddirektoru vai valdes locekļu atlīdzībai, jo tieši tur ir vislielākās interešu konflikta iespējas. Daudzos kodeksos tiek atzīts, ka zināma uzmanība padomes līmenī būtu jāpievērš augstākā līmeņa vadītāju atlīdzības politikai. Visbeidzot, īpaša uzmanība tiek pievērsta opcijām uz akcijām. Tā kā dalībvalstīs ir dažādas pieejas attiecībā uz struktūrām, kas atbildīgas par direktoru atlīdzības noteikšanu, (direktoru) padomē ietilpstošajai atlīdzības komitejai ir būtiski nodrošināt, lai gadījumos, kad (direktoru) padomei ir paredzēta loma atlīdzības noteikšanā (vai nu tai ir tiesības iesniegt priekšlikumus, vai pieņemt lēmumus, kā to nosaka valsts tiesību akti), šī loma tiek pildīta pēc iespējas objektīvi un profesionāli. Atlīdzības komitejai tāpēc pamatā jāsniedz ieteikumus (direktoru) padomei attiecībā uz tiem ar atlīdzību saistītajiem jautājumiem, par ko lemj valsts uzņēmējdarbības tiesībās noteiktā struktūra.

| (14) | Parasti par diviem galvenajiem (direktoru) padomes uzdevumiem tiek uzskatīta finanšu pārskatu un citas ar to saistītās, uzņēmējsabiedrības izplatītās informācijas pārbaude, lai nodrošinātu, ka šī informācija pareizi un pilnībā atspoguļo uzņēmējsabiedrības stāvokli, kā arī to procedūru uzraudzība, kas izveidotas, lai izvērtētu un vadītu riskus. Šajā kontekstā lielākā daļa uzņēmumu vadības kodeksu būtisku lomu atvēl revīzijas komitejai, kas (direktoru) padomei palīdz šo uzdevumu pildīšanā. Dažās dalībvalstīs šīs funkcijas kopumā vai daļēji tiek uzticētas struktūrām ārpus (direktoru) padomes. Tāpēc ieteicams, ka (direktoru) padomes ietvaros izveidotā revīzijas komiteja sniedz ieteikumus (direktoru) padomei par šiem revīzijas jautājumiem, bet šīs funkcijas vienlīdz efektīvi var veikt arī citas struktūras ārpus (direktoru) padomes. |
| --- | --- |

(14)

Parasti par diviem galvenajiem (direktoru) padomes uzdevumiem tiek uzskatīta finanšu pārskatu un citas ar to saistītās, uzņēmējsabiedrības izplatītās informācijas pārbaude, lai nodrošinātu, ka šī informācija pareizi un pilnībā atspoguļo uzņēmējsabiedrības stāvokli, kā arī to procedūru uzraudzība, kas izveidotas, lai izvērtētu un vadītu riskus. Šajā kontekstā lielākā daļa uzņēmumu vadības kodeksu būtisku lomu atvēl revīzijas komitejai, kas (direktoru) padomei palīdz šo uzdevumu pildīšanā. Dažās dalībvalstīs šīs funkcijas kopumā vai daļēji tiek uzticētas struktūrām ārpus (direktoru) padomes. Tāpēc ieteicams, ka (direktoru) padomes ietvaros izveidotā revīzijas komiteja sniedz ieteikumus (direktoru) padomei par šiem revīzijas jautājumiem, bet šīs funkcijas vienlīdz efektīvi var veikt arī citas struktūras ārpus (direktoru) padomes.

| (15) | Lai direktori bez izpildpilnvarām vai padomes locekļi strādātu efektīvi, viņiem jābūt atbilstošai pieredzei un pietiekami daudz laikam. Turklāt pietiekami lielam to skaitam jāatbilst attiecīgiem neatkarības kritērijiem. Pirms direktoru bez izpildpilnvarām vai padomes locekļu iecelšanas par šiem jautājumiem jāiesniedz atbilstoša informācija, kas pietiekami regulāri tiek atjaunināta. |
| --- | --- |

(15)

Lai direktori bez izpildpilnvarām vai padomes locekļi strādātu efektīvi, viņiem jābūt atbilstošai pieredzei un pietiekami daudz laikam. Turklāt pietiekami lielam to skaitam jāatbilst attiecīgiem neatkarības kritērijiem. Pirms direktoru bez izpildpilnvarām vai padomes locekļu iecelšanas par šiem jautājumiem jāiesniedz atbilstoša informācija, kas pietiekami regulāri tiek atjaunināta.

| (16) | Kas attiecas uz direktoru kvalifikāciju, lielākajā daļā uzņēmumu vadības kodeksu tiek uzsvērta nepieciešamība pēc kvalificētām personām vadībā, bet tajā pašā laikā tiek atzīts, ka noteikt, kas šajā kvalifikācijā ietilpst, jāatstāj pašas uzņēmējsabiedrības ziņā, jo, cita starpā, nepieciešamā kvalifikācija ir atkarīga no uzņēmējsabiedrības darbības jomas, lieluma un tās darbības vides, pie kam šī kvalifikācija attiecas uz vadību kopumā. Tomēr ir jautājums, kas parasti prasa īpašu uzmanību, proti, vajadzība pēc noteiktām zināšanām un iemaņām darbam revīzijas komitejā, bez kurām iztikt nav iespējams. Tas nozīmē, ka (direktoru) padomei jānosaka, kāds ir tās vēlamais revīzijas komitejas sastāvs, kā arī periodiski tas jāpārvērtē, un īpaša uzmanība jāpievērš pieredzei, kas nepieciešama darbam šajā komitejā. |
| --- | --- |

(16)

Kas attiecas uz direktoru kvalifikāciju, lielākajā daļā uzņēmumu vadības kodeksu tiek uzsvērta nepieciešamība pēc kvalificētām personām vadībā, bet tajā pašā laikā tiek atzīts, ka noteikt, kas šajā kvalifikācijā ietilpst, jāatstāj pašas uzņēmējsabiedrības ziņā, jo, cita starpā, nepieciešamā kvalifikācija ir atkarīga no uzņēmējsabiedrības darbības jomas, lieluma un tās darbības vides, pie kam šī kvalifikācija attiecas uz vadību kopumā. Tomēr ir jautājums, kas parasti prasa īpašu uzmanību, proti, vajadzība pēc noteiktām zināšanām un iemaņām darbam revīzijas komitejā, bez kurām iztikt nav iespējams. Tas nozīmē, ka (direktoru) padomei jānosaka, kāds ir tās vēlamais revīzijas komitejas sastāvs, kā arī periodiski tas jāpārvērtē, un īpaša uzmanība jāpievērš pieredzei, kas nepieciešama darbam šajā komitejā.

| (17) | Attiecībā uz direktoru darba atdevi, lielākā daļa uzņēmumu vadības kodeksu cenšas nodrošināt, lai direktori savu pienākumu veikšanai atvēlētu pietiekami daudz laika. Daži no šiem kodeksiem ierobežo direktoru amatu pildīšanu citās uzņēmējsabiedrībās: padomes vai valdes priekšsēdētāja, kā arī izpilddirektora, vai valdes locekļa amati tiek uzskatīti par darbietilpīgākiem, nekā direktora bez izpildpilnvarām vai padomes locekļa pienākumi, bet precīzs ierobežojums attiecībā uz ieņemamo amatu skaitu atšķiras. Tomēr iesaistīšanās līmenis, kas tiek sagaidīts no direktora, lielā mērā ir atkarīgs no uzņēmējsabiedrības un vides, kurā tā darbojas. Šādā situācijā uzskata, ka katram direktoram pašam kritiski jāizvērtē, cik amatus tas var vienlaikus pildīt. |
| --- | --- |

(17)

Attiecībā uz direktoru darba atdevi, lielākā daļa uzņēmumu vadības kodeksu cenšas nodrošināt, lai direktori savu pienākumu veikšanai atvēlētu pietiekami daudz laika. Daži no šiem kodeksiem ierobežo direktoru amatu pildīšanu citās uzņēmējsabiedrībās: padomes vai valdes priekšsēdētāja, kā arī izpilddirektora, vai valdes locekļa amati tiek uzskatīti par darbietilpīgākiem, nekā direktora bez izpildpilnvarām vai padomes locekļa pienākumi, bet precīzs ierobežojums attiecībā uz ieņemamo amatu skaitu atšķiras. Tomēr iesaistīšanās līmenis, kas tiek sagaidīts no direktora, lielā mērā ir atkarīgs no uzņēmējsabiedrības un vides, kurā tā darbojas. Šādā situācijā uzskata, ka katram direktoram pašam kritiski jāizvērtē, cik amatus tas var vienlaikus pildīt.

| (18) | Kopumā dalībvalstīs pieņemtie uzņēmumu vadības kodeksi ir vienoti jautājumā par to, ka pietiekamam direktoru bez izpildpilnvarām vai padomes locekļu skaitam jābūt neatkarīgiem, tas ir, brīviem no jebkādiem būtiskiem interešu konfliktiem. Neatkarība visbiežāk tiek saprasta kā ciešu saikņu trūkums ar vadītajiem, kontrolējošajiem akcionāriem vai pašu uzņēmējsabiedrību. Tā kā trūkst vienotas izpratnes par to, kas tieši ietilpst neatkarības jēdzienā, jāizstrādā vispārēja deklarācija, kurā būtu aprakstīts galvenais mērķis. Jāizstrādā noteikumi (neizsmeļošam) situāciju pārskatam, kas saistītas ar attiecībām vai apstākļiem, kuri parasti tiek atzīti par tādiem, kas var izraisīt būtisku interešu konfliktu, un kas dalībvalstīm nopietni jāņem vērā valsts līmenī izstrādājot kritērijus, ko (direktoru) padomei jāņem vērā. Jautājums par to, kas veido neatkarību, principā jāatstāj izlemšanai pašas (direktoru) padomes ziņā. Kad (direktoru) padome lemj par neatkarības kritērijiem, priekšroka dodama būtībai, nevis formai. |
| --- | --- |

(18)

Kopumā dalībvalstīs pieņemtie uzņēmumu vadības kodeksi ir vienoti jautājumā par to, ka pietiekamam direktoru bez izpildpilnvarām vai padomes locekļu skaitam jābūt neatkarīgiem, tas ir, brīviem no jebkādiem būtiskiem interešu konfliktiem. Neatkarība visbiežāk tiek saprasta kā ciešu saikņu trūkums ar vadītajiem, kontrolējošajiem akcionāriem vai pašu uzņēmējsabiedrību. Tā kā trūkst vienotas izpratnes par to, kas tieši ietilpst neatkarības jēdzienā, jāizstrādā vispārēja deklarācija, kurā būtu aprakstīts galvenais mērķis. Jāizstrādā noteikumi (neizsmeļošam) situāciju pārskatam, kas saistītas ar attiecībām vai apstākļiem, kuri parasti tiek atzīti par tādiem, kas var izraisīt būtisku interešu konfliktu, un kas dalībvalstīm nopietni jāņem vērā valsts līmenī izstrādājot kritērijus, ko (direktoru) padomei jāņem vērā. Jautājums par to, kas veido neatkarību, principā jāatstāj izlemšanai pašas (direktoru) padomes ziņā. Kad (direktoru) padome lemj par neatkarības kritērijiem, priekšroka dodama būtībai, nevis formai.

| (19) | Tā kā direktoriem bez izpildpilnvarām vai padomes locekļiem atvēlēta svarīga loma uzticības atgūšanā un, plašākā mērogā, labas uzņēmējdarbības prakses izveidošanā, to uzdevums ir cieši uzraudzīt šī ieteikuma īstenošanas attīstību dalībvalstīs, |
| --- | --- |

(19)

Tā kā direktoriem bez izpildpilnvarām vai padomes locekļiem atvēlēta svarīga loma uzticības atgūšanā un, plašākā mērogā, labas uzņēmējdarbības prakses izveidošanā, to uzdevums ir cieši uzraudzīt šī ieteikuma īstenošanas attīstību dalībvalstīs,

AR ŠO IESAKA:

I IEDAĻA

DARBĪBAS JOMA UN DEFINĪCIJAS

1.   Darbības joma

1.1.   Dalībvalstis tiek aicinātas veikt nepieciešamos pasākumus vai nu izmantojot “ievēro vai paskaidro” pieeju, vai tiesību aktus un citus instrumentus, kas ir vispiemērotākie to juridiskajai videi, lai valsts līmenī ieviestu nosacījumu kompleksu, kas attiecas uz direktoru bez izpildpilnvarām vai padomes locekļu un padomes komiteju lomu biržas sarakstā iekļautās sabiedrībās.

Tām tomēr attiecīgi jāņem vērā korporatīva veida kolektīvo ieguldījumu uzņēmumu specifika, uz kuriem attiecas Direktīva 85/611/EEK. Dalībvalstīm arī jāizskata to korporatīvā veida kolektīvo ieguldījumu uzņēmumu specifika, uz kuriem neattiecas šīs direktīvas un kuru vienīgais nolūks ir investoru naudas ieguldīšana dažādos aktīvos, un kuri netiecas pēc juridiskas vai vadības kontroles pār investīciju objektu pārvaldītājiem vai emitentiem.

1.2.   Ja dalībvalstis nolemj izmantot “ievēro vai paskaidro” pieeju, kad uzņēmējsabiedrībām tiek prasīts, balstoties uz labas prakses ieteikumiem, izskaidrot savas darbības principus, uzņēmējsabiedrībām katru gadu jānorāda tie ieteikumi, kurus tās neievēro (un gadījumā, ja ieteikumā ir prasības, kuras jāievēro pastāvīgi, jānorāda, kurā atskaites perioda daļā šī neievērošana notikusi), un pēc būtības un konkrēti jāpaskaidro jebkuras ievērojamas atkāpes apjomu un tās rašanās iemeslus.

1.3.   Apsverot šajā ieteikumā minētos principus, dalībvalstīm it īpaši jāņem vērā:

1.3.1.   funkcijas un kompetences, ko tās piešķir jebkādai (direktoru) padomes ietvaros izveidotai un šajā ieteikumā ierosinātai komitejai, atbilstoši ņem vērā attiecīgo juridisko personu tiesības un pienākumus, kā tas noteikts valsts tiesībās;

1.3.2.   dalībvalstīm jādod iespēja daļēji vai pilnībā izvēlēties starp jebkuras komitejas, kurai ir ieteikumā norādītās īpašības, izveidošanu (direktoru) padomes ietvaros, vai citu struktūru izmantošanu ārpus (direktoru) padomes. Šādas struktūras vai procedūras, kas saskaņā ar valsts tiesību aktiem varētu būt uzņēmējsabiedrībām obligātas, vai ir ieteicamas valsts līmenī ar “ievēro vai paskaidro” pieejas starpniecību, un tiek uzskatītas par funkcionāli ekvivalentām un vienādi iedarbīgām.

1.4.   Attiecībā uz biržas sarakstā iekļautām sabiedrībām, kas izveidotas vienā no dalībvalstīm, konkrētajā dalībvalstī ieviestajam noteikumu kopumam jāaptver vismaz biržas sarakstā iekļautās sabiedrības, kas reģistrētas tās teritorijā.

Kas attiecas uz biržas sarakstā iekļautām sabiedrībām, kas nav izveidotas nevienā dalībvalstī, konkrētajā dalībvalstī ieviestajam noteikumu kopumam jāaptver vismaz tās biržas sarakstā iekļautās sabiedrības, kuru finanšu instrumentu pirmā sarakstā iekļaušanas vieta ir šīs dalībvalsts teritorijā izveidotais regulētais tirgus.

2.   Ieteikumā izmantotās definīcijas

2.1.   “Biržas sarakstā iekļautas sabiedrības” nozīmē uzņēmējsabiedrības, kuru vērtspapīri tiek tirgoti regulētā tirgū Direktīvas 2004/39/EK izpratnē vienā vai vairākās dalībvalstīs;

2.2.   “direktors” nozīmē jebkuras uzņēmējsabiedrības pārvaldes, vadības vai uzraudzības struktūras locekli;

2.3.   “izpilddirektors” nozīmē jebkuru pārvaldes struktūras (vienpakāpes sistēma) locekli, kurš piedalās uzņēmuma pārvaldē ikdienā;

2.4.   “direktors bez izpildpilnvarām” nozīmē jebkuru pārvaldes struktūras (vienpakāpes sistēma) locekli, kurš nav izpilddirektors;

2.5.   “valdes loceklis” nozīmē jebkuru uzņēmējsabiedrības vadības struktūras locekli (divpakāpju sistēma);

2.6.   “padomes loceklis” nozīmē jebkuru uzņēmējsabiedrības uzraudzības struktūras locekli (divpakāpju sistēma).

II IEDAĻA

DIREKTORU BEZ IZPILDPILNVARĀM VAI PADOMES LOCEKĻU LOMA (DIREKTORU) PADOMĒS

3.   Direktoru bez izpildpilnvarām vai padomes locekļu klātbūtne

3.1.   Pārvaldes, vadības un uzraudzības struktūrās jāietilpst pietiekami labi sabalansētam skaitam izpilddirektoru/valdes locekļu un direktoru bez izpildpilnvarām/padomes locekļu, lai nerastos situācija, ka šo struktūru lēmumu pieņemšanas procesu dominē viena persona vai maza personu grupa.

3.2.   (Direktoru) padomes priekšsēdētājam viņa veiktajā objektīvajā uzraudzībā nedrīkst traucēt viņa pašlaik vai pagātnē veiktie pienākumi. Vienpakāpes sistēmā viens no šīs prasības nodrošināšanas veidiem ir nošķirt priekšsēdētāja un galvenā izpilddirektora (“chief executive officer”) lomas. Gan vienpakāpes, gan divpakāpju sistēmā var piemērot principu, ka (galvenais) izpilddirektors automātiski nekļūst par (direktoru) padomes priekšsēdētāju. Gadījumos, ja uzņēmējsabiedrība nolemj apvienot direktoru padomes priekšsēdētāja un galvenā izpilddirektora lomas vai uzreiz pieņem darbā par (direktoru) padomes priekšsēdētāju bijušo valdes priekšsēdētāju vai izpilddirektoru, ir jāsniedz informācija par veiktajiem piesardzības pasākumiem interešu konfliktu novēršanai.

4.   Neatkarīgo direktoru skaits

Uzņēmējsabiedrību (direktoru) padomē jāievēl pietiekams skaits neatkarīgo direktoru bez izpildpilnvarām vai neatkarīgo padomes locekļu, lai nodrošinātu to, ka jebkādi būtiski interešu konflikti direktoru darbā tiktu pienācīgi risināti.

5.   Padomes komiteju organizācija

Padomes ir organizējamas tā, lai galvenajās jomās, kur ir sevišķi liela iespēja rasties interešu konfliktiem, darbotos pietiekams skaits neatkarīgo direktoru bez izpildpilnvarām vai neatkarīgo padomes locekļu. Šim nolūkam, taču ņemot vērā 7. punktu, iecelšanas, atlīdzības un revīzijas komitejas ir izveidojamas (direktoru) padomēs, ņemot vērā I pielikumu, gadījumos kad valsts tiesību akti paredz šo padomju noteiktu lomu šajās sfērās.

6.   Komiteju loma attiecībās ar (direktoru) padomi

6.1.   Iecelšanas, atlīdzības un revīzijas komitejām jāizstrādā ieteikumi, kas ņemami vērā (direktoru) padomes lēmumu sagatavošanā. Galvenais komiteju darbības mērķis ir palielināt (direktoru) padomes efektivitāti, nodrošinot, ka lēmumi ir labi pārdomāti, kā arī palīdzēt organizēt tās darbu tā, lai lēmumus neietekmē būtiski interešu konflikti. Principā komiteju izveide nav paredzēta, lai ar to atņemtu jautājumu risināšanas pilnvaras (direktoru) padomei, jo tā paliek pilnībā atbildīga par savā kompetencē esošo lēmumu pieņemšanu.

6.2.   (Direktoru) padomei jāizstrādā katras izveidotās komitejas darba uzdevumi. Ja to atļauj valsts tiesības, skaidri jānosaka, pietiekami jāapraksta un pārredzamā veidā jāpublisko jebkurš gadījums, kad tiek deleģētas jebkādas lēmumu pieņemšanas pilnvaras.

7.   Elastība komiteju izveidē

7.1.   Uzņēmējsabiedrībām jāpārliecinās, ka iecelšanas, atlīdzības un revīzijas komitejām paredzētās funkcijas tiek pildītas. Taču uzņēmējsabiedrības šīs funkcijas var grupēt pēc saviem ieskatiem un izveidot mazāk nekā trīs komitejas. Šādā gadījumā uzņēmējsabiedrībai pietiekami jāizskaidro, kādēļ tā izvēlas alternatīvu pieeju, kā arī jāparāda, kā izvēlētā pieeja nodrošina trim atsevišķām komitejām izvirzīto mērķu sasniegšanu.

7.2.   Uzņēmējsabiedrībās, kurās (direktoru) padome ir maza, tā var pati kopumā uzņemties pildīt trīs komitejām paredzētās funkcijas ar nosacījumu, ka tiek ievērotas prasības, kas izvirzītas attiecībā uz komiteju sastāvu, un par to tiek sniegta nepieciešamā informācija. Šādā gadījumā uz (direktoru) padomi kopumā ir piemērojami valsts noteikumi, kas regulē padomes komitejas (it īpaši attiecībā uz to lomu, darbību un darbības pārskatāmību).

8.   (Direktoru) padomes darba izvērtējums

Katru gadu (direktoru) padomei jāveic sava darba izvērtējums. Tam jāietver tās sastāva, organizācijas un kopējās darbības izvērtējums, kā arī katra padomes locekļa un tās komiteju kompetences un darba efektivitātes izvērtējums. Tam jāizanalizē, cik lielā mērā (direktoru) padome ir sasniegusi savas darbības mērķus.

9.   Pārskatāmība un komunikācija

9.1.   (Direktoru) padomei vismaz reizi gadā jāpublisko atbilstoša informācija (kā daļa no informācijas, kas iekļaujama uzņēmējsabiedrības paziņojumā par tās vadības struktūrām un praksi) par tās iekšējo organizāciju un darbībā izmantotajām procedūrām, ieskaitot ziņas par to, kādā mērā (direktoru) padomes darba pašvērtējums licis veikt jebkādas būtiskas izmaiņas tās darbā.

9.2.   (Direktoru) padomei jānodrošina, lai akcionāri būtu pietiekami informēti par uzņēmuma darbību, tā stratēģiju, par to, kā tiek vadīti riski un interešu konflikti. Skaidri norādāma ir direktoru loma komunikācijā un attiecībās ar akcionāriem.

III IEDAĻA

DIREKTORU BEZ IZPILDPILNVARĀM VAI PADOMES LOCEKĻU PROFILS

10.   Iecelšana un atcelšana

Direktori bez izpildpilnvarām vai padomes locekļi ir ieceļami amatā uz noteiktu laiku ar individuālās pārvēlēšanas iespējām, maksimālo laika intervālu nosakot valsts līmenī, lai atļautu nepieciešamo laiku pieredzes iegūšanai, kā arī nepieciešamību dot iespēju pietiekami bieži lemt par direktoru atkārtotu apstiprināšanu amatā. Vienlaikus jābūt iespējai viņus atcelt no amata, bet atcelšana nedrīkst būt vienkāršāka par to, kas paredzēta izpilddirektoriem vai valdes locekļiem.

11.   Kvalifikācija

11.1.   Lai saglabātu atbilstošu līdzsvaru attiecībā uz tās locekļu kvalifikāciju, (direktoru) padomei jānosaka tās vēlamais sastāvs saistībā ar uzņēmējsabiedrības struktūru un darbību, kā arī periodiski tas jāizvērtē. (Direktoru) padomei jānodrošina, ka tā sastāv no locekļiem, kuriem kopumā piemīt zināšanu, viedokļu un pieredzes dažādība, kas nepieciešama, lai padome varētu pienācīgi veikt savus uzdevumus.

11.2.   Revīzijas komitejas locekļiem kopumā jābūt mūsdienīgām, atbilstošām zināšanām un pieredzei finanšu un grāmatvedības jomā attiecībā uz biržas sarakstā iekļautām sabiedrībām, kas būtu atbilstošas uzņēmējsabiedrības darbības jomai.

11.3.   Visiem jaunajiem (direktoru) padomes locekļiem jāpiedāvā viņiem piemērots ievadkurss, kas būtu pietiekami plašs, lai ietvertu visu uzņēmējsabiedrības organizāciju un darbību. (Direktoru) padomei jāveic ikgadējs izvērtējums, lai noteiktu jomas, kurās direktoriem jāuzlabo savas iemaņas un zināšanas.

11.4.   Kad direktora kandidāts tiek ieteikts apstiprināšanai, jāparāda, kā viņa zināšanas un iemaņas noder darbam (direktoru) padomē. Lai tirgiem un sabiedrībai ļautu izvērtēt, vai šīs iemaņas un zināšanas laika gaitā saglabājas, (direktoru) padomei katru gadu jāpublisko tās sastāvs un jāsniedz informācija par katra direktora kvalifikāciju, kas attiecas uz viņa darbu (direktoru) padomē.

12.   Saistības

12.1.   Katram direktoram savam darbam jāvelta pietiekami daudz laika un uzmanības, viņam jāuzņemas ierobežot citu savu profesionālo darbību (it īpaši, kas attiecas uz direktora pienākumiem citās uzņēmējsabiedrībās) līdz tādai pakāpei, lai būtu iespējams pietiekami labi izpildīt viņam uzticētos pienākumus.

12.2.   Kad tiek ieteikta direktora kandidatūra, jāuzrāda viņa pārējie nozīmīgie profesionālie pienākumi. Padome jāinformē par vēlākām izmaiņām. Katru gadu padomei jāievāc ziņas par šādām saistībām un informācija jāiekļauj gada pārskatā.

13.   Neatkarība

13.1.   Direktors ir uzskatāms par neatkarīgu, ja viņam nav biznesa, radniecības vai citu attiecību ar uzņēmējsabiedrību, to kontrolējošo akcionāru vai tās vadību, kas radītu interešu konfliktu, kas varētu apdraudēt spriedumu.

13.2.   Valsts mērogā jāpieņem noteikti kritēriji direktoru neatkarības izvērtēšanai, ņemot vērā II pielikumā iekļautās vadlīnijas, kas apskata vairākas situācijas, kuras atspoguļo attiecības vai apstākļus, ko parasti atzīst par tādiem, kas var radīt būtisku interešu konfliktu. Direktoru neatkarības noteikšana pamatā ir (direktoru) padomes pašas kompetencē. (Direktoru) padome var nolemt, ka, lai gan noteikts direktors atbilst visiem valsts mērogā noteiktajiem direktoru neatkarības kritērijiem, viņš nevar tikt atzīts par neatkarīgu, ņemot vērā specifiskus apstākļus, kas attiecas uz direktoru vai uzņēmējsabiedrību, iespējams arī pretējais.

13.3.   Jāpublisko atbilstoša informācija par secinājumiem pie kuriem (direktoru) padome ir nonākusi, lemjot par to, vai konkrētais direktors atzīstams par neatkarīgu.

13.3.1.   Ja tiek iesniegts priekšlikums par direktora bez izpildpilnvarām vai padomes locekļa iecelšanu, uzņēmējsabiedrībai jāatklāj, vai tā to uzskata par neatkarīgu. Ja kandidāts neatbilst vienam vai vairākiem valsts mērogā noteiktiem direktoru neatkarības izvērtēšanas kritērijiem, uzņēmējsabiedrībai jāpublisko iemesli, kādēļ tā šo direktoru tomēr ir atzinusi par neatkarīgu. Uzņēmējsabiedrībām katru gadu jāpublisko informācija par to, kurus direktorus tā atzīst par neatkarīgiem.

13.3.2.   Ja viens vai vairāki valsts mērogā noteikti direktoru neatkarības līmeņa izvērtēšanas kritēriji nav ievēroti visa gada garumā, uzņēmējsabiedrībai jāparāda, kādēļ attiecīgais direktors atzīts par neatkarīgu. Lai nodrošinātu par direktoru neatkarību sniegtās informācijas pareizību, uzņēmējsabiedrībai neatkarīgajiem direktoriem jāprasa savu neatkarību apliecināt atkārtoti.

IV IEDAĻA

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

14.   Pārraudzība

Dalībvalstis tiek aicinātas veikt nepieciešamos pasākumus, lai veicinātu šajā ieteikumā noteikto principu ieviešanu līdz 2006. gada 30. jūnijam un paziņot Komisijai par saskaņā ar šo ieteikumu veiktajiem pasākumiem, lai Komisija varētu cieši sekot situācijai un uz tā pamata novērtētu nepieciešamību pēc turpmākiem pasākumiem.

15.   Adresāti

Šis ieteikums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2005. gada 15. februāri

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Charlie McCREEVY

---

(1)  KOM(2003) 284 galīgs.

1

(2)  OV L 375, 31.12.1985., 3. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2004/39/EK (OV L 145, 30.4.2004., 1. lpp.).

2

---

Sekojošie pielikumi sniedz papildu norādījumus ieteikumā noteikto principu interpretācijā.

---

I PIELIKUMS

(Direktoru) padomes komitejas

1.   VISPĀRĒJAS PAZĪMES

1.1.   Lielums

Kad (direktoru) padomes sastāvā tiek veidotas komitejas, tās parasti sastāv no vismaz trīs locekļiem. Uzņēmējsabiedrībās ar mazām (direktoru) padomēm izņēmuma kārtā tās var sastāvēt tikai no viena vai diviem locekļiem.

1.2.   Sastāvs

Pieņemot lēmumus par komiteju vadību un locekļiem, jāņem vērā vajadzība nodrošināt, lai komiteju locekļu sastāvs tiktu regulāri atjaunots un lai komiteju funkcionēšana nebūtu pārāk daudz atkarīga no atsevišķām personām.

1.3.   Pienākumu apraksts

Katras komitejas kompetencei jābūt precīzi noteiktai (direktoru) padomes apstiprinātajos darba uzdevumos.

1.4.   Pieejamie resursi

Uzņēmējsabiedrībām jānodrošina, lai komitejas būtu apgādātas ar visiem pienākumu veikšanai nepieciešamajiem resursiem, kas cita starpā ietver tiesības iegūt, sevišķi no uzņēmējsabiedrības darbiniekiem, visu nepieciešamo informāciju, kā arī tiesības pieprasīt neatkarīgu ekspertu profesionālu padomu komiteju pārziņā esošajās jomās.

1.5.   Komitejas sapulču apmeklējums

Tā kā jānodrošina komiteju darba autonomija un objektivitāte, direktoriem, kas nav komitejas locekļi, attiecīgo komiteju sapulces jāapmeklē tikai pēc uzaicinājuma. Komitejai ir tiesības uzaicināt vai pieprasīt atsevišķu darbinieku vai speciālistu klātbūtni sapulcē.

1.6.   Darbības pārskatāmība

| 1. | Komitejām jāpilda to funkcijas saskaņā ar apstiprinātajiem darba uzdevumiem. Tām regulāri jāinformē (direktoru) padomi par savu darbu un tā rezultātiem. |
| --- | --- |

1.

Komitejām jāpilda to funkcijas saskaņā ar apstiprinātajiem darba uzdevumiem. Tām regulāri jāinformē (direktoru) padomi par savu darbu un tā rezultātiem.

| 2. | Attiecībā uz katru (direktoru) padomes izveidoto komiteju vismaz vienu reizi gadā publiski jādara zināmi tās darba uzdevumi, kas ietver komitejas lomas skaidrojumu, uzrāda komitejai deleģētas padomes tiesības un pienākumus, ja vien to pieļauj valsts tiesību akti. Attiecīgā informācija ir iekļaujama uzņēmējsabiedrības paziņojumā par tās vadības struktūrām un praksi. Uzņēmējsabiedrībām katru gadu jāpublicē arī pastāvošo komiteju ziņojumi par to sastāvu, sanāksmju biežumu un to apmeklētību gada laikā, kā arī galvenajiem veiktajiem pasākumiem. Īpaši revīzijas komitejai jāapliecina, ka tā ir apmierināta ar revīzijas procesa neatkarību un īsumā jāpaskaidro, kā tā ir nonākusi pie šāda slēdziena. |
| --- | --- |

2.

Attiecībā uz katru (direktoru) padomes izveidoto komiteju vismaz vienu reizi gadā publiski jādara zināmi tās darba uzdevumi, kas ietver komitejas lomas skaidrojumu, uzrāda komitejai deleģētas padomes tiesības un pienākumus, ja vien to pieļauj valsts tiesību akti. Attiecīgā informācija ir iekļaujama uzņēmējsabiedrības paziņojumā par tās vadības struktūrām un praksi. Uzņēmējsabiedrībām katru gadu jāpublicē arī pastāvošo komiteju ziņojumi par to sastāvu, sanāksmju biežumu un to apmeklētību gada laikā, kā arī galvenajiem veiktajiem pasākumiem. Īpaši revīzijas komitejai jāapliecina, ka tā ir apmierināta ar revīzijas procesa neatkarību un īsumā jāpaskaidro, kā tā ir nonākusi pie šāda slēdziena.

| 3. | Katras komitejas priekšsēdētājam jāspēj tieši sazināties ar akcionāriem. Veids, kādā tas notiek, ir aprakstāms komitejas darba uzdevumos. |
| --- | --- |

3.

Katras komitejas priekšsēdētājam jāspēj tieši sazināties ar akcionāriem. Veids, kādā tas notiek, ir aprakstāms komitejas darba uzdevumos.

2.   IECELŠANAS KOMITEJA

2.1.   Izveide un sastāvs

| 1. | Ja saskaņā ar valsts tiesību aktiem (direktoru) padome spēlē noteiktu lomu direktoru iecelšanā un/vai atcelšanā, vai nu pašai pieņemot attiecīgos lēmumus, vai iesakot kandidatūras kādai citai uzņēmuma struktūrai, (direktoru) padomes ietvaros jāizveido iecelšanas komiteja. |
| --- | --- |

1.

Ja saskaņā ar valsts tiesību aktiem (direktoru) padome spēlē noteiktu lomu direktoru iecelšanā un/vai atcelšanā, vai nu pašai pieņemot attiecīgos lēmumus, vai iesakot kandidatūras kādai citai uzņēmuma struktūrai, (direktoru) padomes ietvaros jāizveido iecelšanas komiteja.

| 2. | Iecelšanas komitejas sastāvā vismaz vairākumam jābūt neatkarīgiem direktoriem bez izpildpilnvarām vai padomes locekļiem. Ievērojot iepriekšminēto nosacījumu, uzņēmējsabiedrība var uzskatīt par lietderīgu komitejas darbā iesaistīt arī direktorus, kas nav neatkarīgi. Šādā gadījumā komitejas sastāvā ir iespējams iekļaut galveno izpilddirektoru (“chief executive officer”). |
| --- | --- |

2.

Iecelšanas komitejas sastāvā vismaz vairākumam jābūt neatkarīgiem direktoriem bez izpildpilnvarām vai padomes locekļiem. Ievērojot iepriekšminēto nosacījumu, uzņēmējsabiedrība var uzskatīt par lietderīgu komitejas darbā iesaistīt arī direktorus, kas nav neatkarīgi. Šādā gadījumā komitejas sastāvā ir iespējams iekļaut galveno izpilddirektoru (“chief executive officer”).

2.2.   Loma

| 1. | Iecelšanas komitejai vismaz:






  — | jāidentificē un jāiesaka (direktoru) padomei apstiprināšanai kandidatūras direktoru vakanču aizpildīšanai, kad tādas rodas. Šajā procesā iecelšanas komitejai jāizvērtē iemaņu, zināšanu un pieredzes kopums padomē, jāsagatavo katrai direktora amata vakancei paredzēto uzdevumu un nepieciešamo spēju apraksts, jāizvērtē sagaidāmā darba slodze, |
| --- | --- | --- |

1.

Iecelšanas komitejai vismaz:

—

jāidentificē un jāiesaka (direktoru) padomei apstiprināšanai kandidatūras direktoru vakanču aizpildīšanai, kad tādas rodas. Šajā procesā iecelšanas komitejai jāizvērtē iemaņu, zināšanu un pieredzes kopums padomē, jāsagatavo katrai direktora amata vakancei paredzēto uzdevumu un nepieciešamo spēju apraksts, jāizvērtē sagaidāmā darba slodze,

| — | periodiski jāizvērtē vienpakāpes/divpakāpju sistēmas struktūra, lielums, sastāvs un darbības efektivitāte, jāsniedz ieteikumi (direktoru) padomei par nepieciešamajām izmaiņām, |
| --- | --- |

—

periodiski jāizvērtē vienpakāpes/divpakāpju sistēmas struktūra, lielums, sastāvs un darbības efektivitāte, jāsniedz ieteikumi (direktoru) padomei par nepieciešamajām izmaiņām,

| — | periodiski jāizvērtē katra direktora iemaņas, zināšanas un pieredze, kā arī jāziņo par to (direktoru) padomei, |
| --- | --- |

—

periodiski jāizvērtē katra direktora iemaņas, zināšanas un pieredze, kā arī jāziņo par to (direktoru) padomei,

| — | jāizskata jautājumi, kas saistīti ar direktoru pēctecības plānošanu. |
| --- | --- |

—

jāizskata jautājumi, kas saistīti ar direktoru pēctecības plānošanu.

| 2. | Bez tam iecelšanas komitejai jāizskata valdes vai direktoru padomes politika to augstākā līmeņa vadītāju atlasē un iecelšanā amatos. |
| --- | --- |

2.

Bez tam iecelšanas komitejai jāizskata valdes vai direktoru padomes politika to augstākā līmeņa vadītāju atlasē un iecelšanā amatos.

2.3.   Darbība

| 1. | Iecelšanas komitejai jāizskata attiecīgo pušu iesniegtie priekšlikumi, ieskaitot vadību un akcionārus (1). It īpaši iecelšanas komitejai jākonsultējas ar galveno izpilddirektoru (“chief executive officer”), kurš ir tiesīgs tai iesniegt priekšlikumus, it sevišķi, ja izskatāmi jautājumi par izpilddirektoriem/valdes locekļiem vai augstākā līmeņa vadītājiem, kas neietilpst direktoru padomē. |
| --- | --- |

1.

Iecelšanas komitejai jāizskata attiecīgo pušu iesniegtie priekšlikumi, ieskaitot vadību un akcionārus (1). It īpaši iecelšanas komitejai jākonsultējas ar galveno izpilddirektoru (“chief executive officer”), kurš ir tiesīgs tai iesniegt priekšlikumus, it sevišķi, ja izskatāmi jautājumi par izpilddirektoriem/valdes locekļiem vai augstākā līmeņa vadītājiem, kas neietilpst direktoru padomē.

| 2. | Savu pienākumu veikšanā iecelšanas komitejai jāspēj izmantot visa veida instrumenti, kurus tā uzskata par lietderīgiem, ieskaitot ārējo ekspertu konsultācijas vai reklāmu, un komitejai šim mērķim jāsaņem no uzņēmējsabiedrības pietiekams finansējums. |
| --- | --- |

2.

Savu pienākumu veikšanā iecelšanas komitejai jāspēj izmantot visa veida instrumenti, kurus tā uzskata par lietderīgiem, ieskaitot ārējo ekspertu konsultācijas vai reklāmu, un komitejai šim mērķim jāsaņem no uzņēmējsabiedrības pietiekams finansējums.

3.   ATLĪDZĪBAS KOMITEJA

3.1.   Izveide un sastāvs

| 1. | Ja saskaņā ar valsts tiesību aktiem (direktoru) padome spēlē noteiktu lomu direktoru atlīdzības lieluma noteikšanā, vai nu pašai pieņemot lēmumus, vai iesniedzot priekšlikumus kādai citai uzņēmējsabiedrības struktūrai, (direktoru) padomes ietvaros jāizveido atlīdzības komiteja. |
| --- | --- |

1.

Ja saskaņā ar valsts tiesību aktiem (direktoru) padome spēlē noteiktu lomu direktoru atlīdzības lieluma noteikšanā, vai nu pašai pieņemot lēmumus, vai iesniedzot priekšlikumus kādai citai uzņēmējsabiedrības struktūrai, (direktoru) padomes ietvaros jāizveido atlīdzības komiteja.

| 2. | Atlīdzības komitejas sastāvā jābūt tikai direktoriem bez izpildpilnvarām vai padomes locekļiem. Vismaz vairākumam tās locekļu jābūt neatkarīgiem. |
| --- | --- |

2.

Atlīdzības komitejas sastāvā jābūt tikai direktoriem bez izpildpilnvarām vai padomes locekļiem. Vismaz vairākumam tās locekļu jābūt neatkarīgiem.

3.2.   Loma

| 1. | Attiecībā uz izpilddirektoriem vai valdes locekļiem komitejai vismaz:






  — | jāsniedz priekšlikumi apstiprināšanai (direktoru) padomē jautājumos par izpilddirektoru vai valdes locekļu atlīdzības politiku. Šādai politikai jāietver visas atalgojuma formas, ieskaitot fiksētu atlīdzību, ar darba rezultātiem saistītas atlīdzības shēmas, pensiju shēmas un maksājumus, kas saistīti ar darba pārtraukšanu. Priekšlikumiem par atlīdzības shēmām, kas balstītas uz darba rezultātiem, jāietver arī ieteikumi par to, kā noteikt attiecīgos darba mērķus un izvērtēt to sasniegšanu, pietiekamu uzmanību pievēršot izpilddirektoru vai valdes locekļu darba samaksas sasaistīšanai ar akcionāru ilgtermiņa interesēm un (direktoru) padomes noteiktajiem mērķiem uzņēmumam kopumā, |
| --- | --- | --- |

1.

Attiecībā uz izpilddirektoriem vai valdes locekļiem komitejai vismaz:

—

jāsniedz priekšlikumi apstiprināšanai (direktoru) padomē jautājumos par izpilddirektoru vai valdes locekļu atlīdzības politiku. Šādai politikai jāietver visas atalgojuma formas, ieskaitot fiksētu atlīdzību, ar darba rezultātiem saistītas atlīdzības shēmas, pensiju shēmas un maksājumus, kas saistīti ar darba pārtraukšanu. Priekšlikumiem par atlīdzības shēmām, kas balstītas uz darba rezultātiem, jāietver arī ieteikumi par to, kā noteikt attiecīgos darba mērķus un izvērtēt to sasniegšanu, pietiekamu uzmanību pievēršot izpilddirektoru vai valdes locekļu darba samaksas sasaistīšanai ar akcionāru ilgtermiņa interesēm un (direktoru) padomes noteiktajiem mērķiem uzņēmumam kopumā,

| — | jāsniedz priekšlikumi (direktoru) padomei par katra izpilddirektora vai valdes locekļa atlīdzību, nodrošinot, ka tas atbilst uzņēmējsabiedrībā pieņemtajai atlīdzības politikai un konkrēto direktoru darba izvērtējumam. Šajā procesā komitejai jābūt pietiekami informētai par kopējo atlīdzības apjomu, ko direktori saņem citās grupas uzņēmējsabiedrībās, |
| --- | --- |

—

jāsniedz priekšlikumi (direktoru) padomei par katra izpilddirektora vai valdes locekļa atlīdzību, nodrošinot, ka tas atbilst uzņēmējsabiedrībā pieņemtajai atlīdzības politikai un konkrēto direktoru darba izvērtējumam. Šajā procesā komitejai jābūt pietiekami informētai par kopējo atlīdzības apjomu, ko direktori saņem citās grupas uzņēmējsabiedrībās,

| — | jāsniedz priekšlikumi (direktoru) padomei par piemērotākajām līgumu formām ar izpilddirektoriem vai valdes locekļiem, |
| --- | --- |

—

jāsniedz priekšlikumi (direktoru) padomei par piemērotākajām līgumu formām ar izpilddirektoriem vai valdes locekļiem,

| — | jāpalīdz (direktoru) padomei pārraudzīt, vai uzņēmējsabiedrība ievēro esošos noteikumus par informācijas sniegšanu par direktoru atlīdzību (sevišķi tas attiecas uz atlīdzības politikas un atsevišķu direktoru atlīdzības publicēšanu). |
| --- | --- |

—

jāpalīdz (direktoru) padomei pārraudzīt, vai uzņēmējsabiedrība ievēro esošos noteikumus par informācijas sniegšanu par direktoru atlīdzību (sevišķi tas attiecas uz atlīdzības politikas un atsevišķu direktoru atlīdzības publicēšanu).

| 2. | Attiecībā uz augstākā līmeņa vadītājiem (kuru loku definē (direktoru) padome), komitejai vismaz:






  — | jāsniedz vispārēji ieteikumi izpilddirektoriem vai valdes locekļiem par augstākā līmeņa vadītāju atlīdzības līmeni un struktūru, |
| --- | --- | --- |

2.

Attiecībā uz augstākā līmeņa vadītājiem (kuru loku definē (direktoru) padome), komitejai vismaz:

—

jāsniedz vispārēji ieteikumi izpilddirektoriem vai valdes locekļiem par augstākā līmeņa vadītāju atlīdzības līmeni un struktūru,

| — | jāuzrauga augstākā līmeņa vadītāju atlīdzības līmenis un struktūra, pamatojoties uz pietiekamu izpilddirektoru vai valdes locekļu sniegtu informāciju. |
| --- | --- |

—

jāuzrauga augstākā līmeņa vadītāju atlīdzības līmenis un struktūra, pamatojoties uz pietiekamu izpilddirektoru vai valdes locekļu sniegtu informāciju.

| 3. | Attiecībā uz akciju opcijām un citiem ar akcijām saistītiem veicināšanas pasākumiem, kurus var piešķirt direktoriem, vadītājiem un citiem darbiniekiem, komitejai vismaz:






  — | jāapspriež uzņēmuma vispārēja politika attiecībā uz šādu atlīdzības shēmu pielietošanu, it sevišķi attiecībā uz akciju opciju piešķiršanu, kā arī jāsniedz jebkādi ar to saistīti priekšlikumi (direktoru) padomei, |
| --- | --- | --- |

3.

Attiecībā uz akciju opcijām un citiem ar akcijām saistītiem veicināšanas pasākumiem, kurus var piešķirt direktoriem, vadītājiem un citiem darbiniekiem, komitejai vismaz:

—

jāapspriež uzņēmuma vispārēja politika attiecībā uz šādu atlīdzības shēmu pielietošanu, it sevišķi attiecībā uz akciju opciju piešķiršanu, kā arī jāsniedz jebkādi ar to saistīti priekšlikumi (direktoru) padomei,

| — | jāizskata šajā jautājumā sagatavotā informācija iekļaušanai gada pārskatā vai akcionāru sapulces informēšanai, |
| --- | --- |

—

jāizskata šajā jautājumā sagatavotā informācija iekļaušanai gada pārskatā vai akcionāru sapulces informēšanai,

| — | jāiesniedz priekšlikumi (direktoru) padomei par izvēli starp opciju parakstīties uz akcijām vai opciju pirkt akcijas piešķiršanu, norādot gan šādas izvēles iemeslus, gan ietekmi. |
| --- | --- |

—

jāiesniedz priekšlikumi (direktoru) padomei par izvēli starp opciju parakstīties uz akcijām vai opciju pirkt akcijas piešķiršanu, norādot gan šādas izvēles iemeslus, gan ietekmi.

3.3.   Darbība

| 1. | Atlīdzības komitejai jākonsultējas vismaz ar (direktoru) padomes priekšsēdētāju un/vai valdes priekšsēdētāju/galveno izpilddirektoru par savu viedokli attiecībā uz citu izpilddirektoru vai valdes locekļu atlīdzību. |
| --- | --- |

1.

Atlīdzības komitejai jākonsultējas vismaz ar (direktoru) padomes priekšsēdētāju un/vai valdes priekšsēdētāju/galveno izpilddirektoru par savu viedokli attiecībā uz citu izpilddirektoru vai valdes locekļu atlīdzību.

| 2. | Atlīdzības komitejai jābūt iespējai piesaistīt ārējos konsultantus, lai iegūtu nepieciešamo informāciju par tirgus standartiem atlīdzības sistēmu jomā. Komitejai jāatbild par atlases kritēriju noteikšanu konsultantu izvēlei, viņu iecelšanu un viņu darba uzdevumu apstiprināšanu. Šim nolūkam komitejai jāsaņem no uzņēmējsabiedrības pietiekams finansējums. |
| --- | --- |

2.

Atlīdzības komitejai jābūt iespējai piesaistīt ārējos konsultantus, lai iegūtu nepieciešamo informāciju par tirgus standartiem atlīdzības sistēmu jomā. Komitejai jāatbild par atlases kritēriju noteikšanu konsultantu izvēlei, viņu iecelšanu un viņu darba uzdevumu apstiprināšanu. Šim nolūkam komitejai jāsaņem no uzņēmējsabiedrības pietiekams finansējums.

4.   REVĪZIJAS KOMITEJA

4.1.   Sastāvs

Revīzijas komitejas sastāvā jābūt tikai direktoriem bez izpildpilnvarām vai padomes locekļiem. Vismaz vairākumam tās locekļu jābūt neatkarīgiem.

4.2.   Loma

| 1. | Attiecībā uz uzņēmējsabiedrības iekšējām procedūrām revīzijas komitejai jāpalīdz (direktoru) padomei vismaz:






  — | uzraudzīt uzņēmējsabiedrības un tās grupas sniegtās finanšu informācijas saskaņotību un uzticamību, sevišķu uzmanību pievēršot uzņēmējsabiedrībā izmantoto grāmatvedības metožu atbilstību tā darbības specifikai (ieskaitot konsolidācijas metodes, kuras tiek izmantotas, sagatavojot uzņēmumu grupas gada pārskatu), |
| --- | --- | --- |

1.

Attiecībā uz uzņēmējsabiedrības iekšējām procedūrām revīzijas komitejai jāpalīdz (direktoru) padomei vismaz:

—

uzraudzīt uzņēmējsabiedrības un tās grupas sniegtās finanšu informācijas saskaņotību un uzticamību, sevišķu uzmanību pievēršot uzņēmējsabiedrībā izmantoto grāmatvedības metožu atbilstību tā darbības specifikai (ieskaitot konsolidācijas metodes, kuras tiek izmantotas, sagatavojot uzņēmumu grupas gada pārskatu),

| — | izvērtēt vismaz reizi gadā iekšējās kontroles un riska vadības sistēmas, ar mērķi nodrošināt galveno risku (ieskaitot tos, kas saistīti ar spēkā esošo tiesību aktu ievērošanu) identificēšanu, vadīšanu un paziņošanu, |
| --- | --- |

—

izvērtēt vismaz reizi gadā iekšējās kontroles un riska vadības sistēmas, ar mērķi nodrošināt galveno risku (ieskaitot tos, kas saistīti ar spēkā esošo tiesību aktu ievērošanu) identificēšanu, vadīšanu un paziņošanu,

| — | nodrošināt iekšējās revīzijas funkcijas efektivitāti, it sevišķi sniedzot ieteikumus attiecībā uz iekšējās revīzijas departamenta budžetu un iekšējās revīzijas departamenta vadītāja izvēli, viņa iecelšanu amatā, atkārtotu iecelšanu un atcelšanu, kā arī sekojot uzņēmējsabiedrības vadības reakcijai uz tās secinājumiem un ieteikumiem. Ja uzņēmējsabiedrībā iekšējās revīzijas funkcija nepastāv, vismaz reizi gadā jāizskata jautājums par to, vai tāda nav jāievieš. |
| --- | --- |

—

nodrošināt iekšējās revīzijas funkcijas efektivitāti, it sevišķi sniedzot ieteikumus attiecībā uz iekšējās revīzijas departamenta budžetu un iekšējās revīzijas departamenta vadītāja izvēli, viņa iecelšanu amatā, atkārtotu iecelšanu un atcelšanu, kā arī sekojot uzņēmējsabiedrības vadības reakcijai uz tās secinājumiem un ieteikumiem. Ja uzņēmējsabiedrībā iekšējās revīzijas funkcija nepastāv, vismaz reizi gadā jāizskata jautājums par to, vai tāda nav jāievieš.

| 2. | Attiecībā uz uzņēmējsabiedrības attiecībām ar tās ārējo revidentu revīzijas komitejai vismaz:






  — | jāsniedz ieteikumi (direktoru) padomei par revidenta izvēli, algošanu, atkārtotu apstiprināšanu un atcelšanu, ko saskaņā ar valsts tiesību aktiem veic par to atbildīgā uzņēmējsabiedrības struktūra, kā arī par revidenta līguma nosacījumiem, |
| --- | --- | --- |

2.

Attiecībā uz uzņēmējsabiedrības attiecībām ar tās ārējo revidentu revīzijas komitejai vismaz:

—

jāsniedz ieteikumi (direktoru) padomei par revidenta izvēli, algošanu, atkārtotu apstiprināšanu un atcelšanu, ko saskaņā ar valsts tiesību aktiem veic par to atbildīgā uzņēmējsabiedrības struktūra, kā arī par revidenta līguma nosacījumiem,

| — | jāuzrauga revidenta neatkarība un objektivitāte, īpašu uzmanību pievēršot tam, cik lielā mērā revidentu uzņēmējsabiedrība ievēro prasības par revīzijas partneru rotāciju, par atlīdzību, ko tā saņem no revidējamās uzņēmējsabiedrības, kā arī citas tām izvirzāmās prasības, |
| --- | --- |

—

jāuzrauga revidenta neatkarība un objektivitāte, īpašu uzmanību pievēršot tam, cik lielā mērā revidentu uzņēmējsabiedrība ievēro prasības par revīzijas partneru rotāciju, par atlīdzību, ko tā saņem no revidējamās uzņēmējsabiedrības, kā arī citas tām izvirzāmās prasības,

| — | jāuzrauga ar revīziju nesaistītu pakalpojumu daba un apjoms, pamatojoties, cita starpā, uz revidentu uzņēmējsabiedrības sniegto informāciju par tās un ar to saistīto revidentu uzņēmējsabiedrību saņemtajiem maksājumiem no revidējamās uzņēmējsabiedrības un tā grupas, ar mērķi novērst jebkādus būtiskus interešu konfliktus. Komitejai, balstoties uz Komisijas Ieteikumu 2002/590/EK (2), jānosaka, kuri ar revīziju nesaistītie pakalpojumu veidi tiek a) aizliegti, b) atļauti pēc komitejas pozitīvā slēdziena saņemšanas, un c) atļauti, bez iepriekšējas izskatīšanas komitejā, |
| --- | --- |

—

jāuzrauga ar revīziju nesaistītu pakalpojumu daba un apjoms, pamatojoties, cita starpā, uz revidentu uzņēmējsabiedrības sniegto informāciju par tās un ar to saistīto revidentu uzņēmējsabiedrību saņemtajiem maksājumiem no revidējamās uzņēmējsabiedrības un tā grupas, ar mērķi novērst jebkādus būtiskus interešu konfliktus. Komitejai, balstoties uz Komisijas Ieteikumu 2002/590/EK (2), jānosaka, kuri ar revīziju nesaistītie pakalpojumu veidi tiek a) aizliegti, b) atļauti pēc komitejas pozitīvā slēdziena saņemšanas, un c) atļauti, bez iepriekšējas izskatīšanas komitejā,

| — | jāpārskata revīzijas procesa efektivitāte un uzņēmējsabiedrības vadības atsaucība uz revidenta vadības vēstulē sniegtajiem ieteikumiem, |
| --- | --- |

—

jāpārskata revīzijas procesa efektivitāte un uzņēmējsabiedrības vadības atsaucība uz revidenta vadības vēstulē sniegtajiem ieteikumiem,

| — | jāpēta revidentu atkāpšanās gadījumi un to cēloņi, kā arī jāsniedz ieteikumi rīcībai, kas var būt nepieciešama šajā sakarā. |
| --- | --- |

—

jāpēta revidentu atkāpšanās gadījumi un to cēloņi, kā arī jāsniedz ieteikumi rīcībai, kas var būt nepieciešama šajā sakarā.

4.3.   Darbība

| 1. | Uzņēmējsabiedrībai jānodrošina ievadkurss jaunajiem revīzijas komitejas locekļiem un arī jārūpējas par regulāru apmācību pasākumu organizēšanu komitejas locekļiem par viņu pienākumu pildīšanu saistītajās jomās. Šiem apmācību pasākumiem jābūt savlaicīgi organizētiem. Visiem komitejas locekļiem ir jābūt nodrošinātiem ar informāciju par specifiskiem uzņēmuma grāmatvedības, finanšu un darbības aspektiem. |
| --- | --- |

1.

Uzņēmējsabiedrībai jānodrošina ievadkurss jaunajiem revīzijas komitejas locekļiem un arī jārūpējas par regulāru apmācību pasākumu organizēšanu komitejas locekļiem par viņu pienākumu pildīšanu saistītajās jomās. Šiem apmācību pasākumiem jābūt savlaicīgi organizētiem. Visiem komitejas locekļiem ir jābūt nodrošinātiem ar informāciju par specifiskiem uzņēmuma grāmatvedības, finanšu un darbības aspektiem.

| 2. | Uzņēmējsabiedrības vadībai jāinformē revīzijas komiteja par uzņēmējsabiedrības grāmatvedībā izmantotajām metodēm, kas tiek izmantotas lielo un neparasto darījumu uzskaitei, gadījumos kad ir iespējams izvēlēties starp vairākām uzskaites metodēm. Šeit īpaša uzmanība jāpievērš jebkādām uzņēmējsabiedrības darbībām (gan to esamībai, gan pamatojumam) ārzonās un/vai izmantojot īpašiem nolūkiem dibinātas sabiedrības (“special purpose vehicles”). |
| --- | --- |

2.

Uzņēmējsabiedrības vadībai jāinformē revīzijas komiteja par uzņēmējsabiedrības grāmatvedībā izmantotajām metodēm, kas tiek izmantotas lielo un neparasto darījumu uzskaitei, gadījumos kad ir iespējams izvēlēties starp vairākām uzskaites metodēm. Šeit īpaša uzmanība jāpievērš jebkādām uzņēmējsabiedrības darbībām (gan to esamībai, gan pamatojumam) ārzonās un/vai izmantojot īpašiem nolūkiem dibinātas sabiedrības (“special purpose vehicles”).

| 3. | Revīzijas komiteja lemj par to, vai un kad aicināt piedalīties tās sēdēs galveno izpilddirektoru (“chief executive officer”) vai valdes priekšsēdētāju, finanšu direktoru (vai augsta līmeņa darbiniekus, kas ir atbildīgi par finansēm, grāmatvedību un krājumiem), iekšējo revidentu un ārējo revidentu. Komitejai, ja tā to vēlas, ir tiesības tikties ar jebkuru personu bez izpilddirektoru vai valdes locekļu klātbūtnes. |
| --- | --- |

3.

Revīzijas komiteja lemj par to, vai un kad aicināt piedalīties tās sēdēs galveno izpilddirektoru (“chief executive officer”) vai valdes priekšsēdētāju, finanšu direktoru (vai augsta līmeņa darbiniekus, kas ir atbildīgi par finansēm, grāmatvedību un krājumiem), iekšējo revidentu un ārējo revidentu. Komitejai, ja tā to vēlas, ir tiesības tikties ar jebkuru personu bez izpilddirektoru vai valdes locekļu klātbūtnes.

| 4. | Iekšējiem un ārējiem revidentiem, papildus efektīvu darba attiecību uzturēšanai ar uzņēmuma vadību, jāgarantē brīva pieeja (direktoru) padomei. Šim nolūkam revīzijas komiteja darbojas kā galvenā iekšējo un ārējo revidentu kontaktstruktūra. |
| --- | --- |

4.

Iekšējiem un ārējiem revidentiem, papildus efektīvu darba attiecību uzturēšanai ar uzņēmuma vadību, jāgarantē brīva pieeja (direktoru) padomei. Šim nolūkam revīzijas komiteja darbojas kā galvenā iekšējo un ārējo revidentu kontaktstruktūra.

| 5. | Revīzijas komitejai jābūt informētai par iekšējā revidenta darbības programmu un periodiski jāsaņem iekšējās revīzijas atskaites vai īsus periodiskus kopsavilkumus. |
| --- | --- |

5.

Revīzijas komitejai jābūt informētai par iekšējā revidenta darbības programmu un periodiski jāsaņem iekšējās revīzijas atskaites vai īsus periodiskus kopsavilkumus.

| 6. | Revīzijas komitejai jābūt informētai par ārējā revidenta darbības programmu un jāsaņem ārējā revidenta atskaite par visām tā attiecībām uzņēmējsabiedrību un tās grupu. Komitejai laicīgi jāiegūst informācija par jebkurām revīzijas gaitā atklātajām problēmām. |
| --- | --- |

6.

Revīzijas komitejai jābūt informētai par ārējā revidenta darbības programmu un jāsaņem ārējā revidenta atskaite par visām tā attiecībām uzņēmējsabiedrību un tās grupu. Komitejai laicīgi jāiegūst informācija par jebkurām revīzijas gaitā atklātajām problēmām.

| 7. | Revīzijas komitejai jābūt iespējai saņemt jebkādus ārējus juridiskus, grāmatvedības vai citus padomus, ja tas nepieciešams tās uzdevumu veikšanai. Šim mērķim komitejai jāsaņem pietiekams finansējums no uzņēmējsabiedrības. |
| --- | --- |

7.

Revīzijas komitejai jābūt iespējai saņemt jebkādus ārējus juridiskus, grāmatvedības vai citus padomus, ja tas nepieciešams tās uzdevumu veikšanai. Šim mērķim komitejai jāsaņem pietiekams finansējums no uzņēmējsabiedrības.

| 8. | Revīzijas komitejai jāpārbauda, kā uzņēmējsabiedrība ievēro esošos noteikumus par darbinieku iespējām ziņot par uzņēmējsabiedrības darbībā konstatētiem pārkāpumiem vai nu sūdzību, vai anonīmu ziņojumu veidā, parasti neatkarīgam direktoram, kā arī jānodrošina, lai šādās lietās tiktu veikta pienācīga neatkarīgā izmeklēšana, kam sekotu atbilstoša rīcība. |
| --- | --- |

8.

Revīzijas komitejai jāpārbauda, kā uzņēmējsabiedrība ievēro esošos noteikumus par darbinieku iespējām ziņot par uzņēmējsabiedrības darbībā konstatētiem pārkāpumiem vai nu sūdzību, vai anonīmu ziņojumu veidā, parasti neatkarīgam direktoram, kā arī jānodrošina, lai šādās lietās tiktu veikta pienācīga neatkarīgā izmeklēšana, kam sekotu atbilstoša rīcība.

| 9. | Revīzijas komiteja ziņo (direktoru) padomei par savu darbību vismaz reizi sešu mēnešu laikā, kad tiek apstiprināti gada un pusgada finanšu pārskati. |
| --- | --- |

9.

Revīzijas komiteja ziņo (direktoru) padomei par savu darbību vismaz reizi sešu mēnešu laikā, kad tiek apstiprināti gada un pusgada finanšu pārskati.

---

(1)  Ja iecelšanas komitejā priekšlikumus iesniedz akcionāri un tā nolemj ieteikt šos kandidātus (direktoru) padomei neapstiprināt, tas nevar kavēt akcionārus šos pašus kandidātus izvirzīt akcionāru kopsapulcē tieši, ja viņiem ir tiesības sagatavot attiecīgo lēmumu priekšlikumus saskaņā ar valsts likumdošanu.

(2)  OV L 191, 19.7.2002., 22. lpp.

---

II PIELIKUMS

Neatkarīgo direktoru bez izpildpilnvarām vai padomes locekļu profils

| 1. | Nav iespējams pilnībā uzskaitīt visus draudus direktoru neatkarībai. Attiecības vai apstākļi, kas ir aktuāli direktoru neatkarības noteikšanai, atsevišķās dalībvalstīs un uzņēmējsabiedrībās var atšķirties, bet labas prakses principi šajā jomā var tālāk attīstīties laika gaitā. Tomēr ir virkne situāciju, kas parasti tiek atzītas par tādām, kas (direktoru) padomei ļauj noteikt, vai direktors bez izpildpilnvarām vai padomes loceklis atzīstams par neatkarīgu, vai ne, pat ja kopumā tiek atzīts, ka katrā konkrēta direktora izvērtēšanā jābalstās drīzāk uz būtību, nevis formu. Šajā kontekstā virkne kritēriju jāpieņem valsts mērogā izmantošanai (direktoru) padomēs. Nosakot valsts mērogā izmantojamus kritērijus, jāapsver vismaz šādas situācijas:






  a) | attiecīgā persona nav izpilddirektors vai valdes loceklis uzņēmējsabiedrībā vai saistītā uzņēmējsabiedrībā un nav ieņēmusi šādu amatu pēdējo piecu gadu laikā; |
| --- | --- | --- |

1.

Nav iespējams pilnībā uzskaitīt visus draudus direktoru neatkarībai. Attiecības vai apstākļi, kas ir aktuāli direktoru neatkarības noteikšanai, atsevišķās dalībvalstīs un uzņēmējsabiedrībās var atšķirties, bet labas prakses principi šajā jomā var tālāk attīstīties laika gaitā. Tomēr ir virkne situāciju, kas parasti tiek atzītas par tādām, kas (direktoru) padomei ļauj noteikt, vai direktors bez izpildpilnvarām vai padomes loceklis atzīstams par neatkarīgu, vai ne, pat ja kopumā tiek atzīts, ka katrā konkrēta direktora izvērtēšanā jābalstās drīzāk uz būtību, nevis formu. Šajā kontekstā virkne kritēriju jāpieņem valsts mērogā izmantošanai (direktoru) padomēs. Nosakot valsts mērogā izmantojamus kritērijus, jāapsver vismaz šādas situācijas:

a)

attiecīgā persona nav izpilddirektors vai valdes loceklis uzņēmējsabiedrībā vai saistītā uzņēmējsabiedrībā un nav ieņēmusi šādu amatu pēdējo piecu gadu laikā;

| b) | attiecīgā persona nav nodarbināta uzņēmējsabiedrībā vai saistītā uzņēmējsabiedrībā un nav bijusi nodarbināta pēdējo trīs gadu laikā, izņemot, ja direktors bez izpildpilnvarām vai padomes loceklis neieņem uzņēmējsabiedrībā vienu no augstākā līmeņa vadošajiem amatiem un ir ievēlēts (direktoru) padomē saskaņā ar likumā noteikto darbinieku interešu pārstāvēšanas sistēmu, kas nodrošina pietiekamu aizsardzību pret nepamatotu atlaišanu vai cita veida negodīgu apiešanos; |
| --- | --- |

b)

attiecīgā persona nav nodarbināta uzņēmējsabiedrībā vai saistītā uzņēmējsabiedrībā un nav bijusi nodarbināta pēdējo trīs gadu laikā, izņemot, ja direktors bez izpildpilnvarām vai padomes loceklis neieņem uzņēmējsabiedrībā vienu no augstākā līmeņa vadošajiem amatiem un ir ievēlēts (direktoru) padomē saskaņā ar likumā noteikto darbinieku interešu pārstāvēšanas sistēmu, kas nodrošina pietiekamu aizsardzību pret nepamatotu atlaišanu vai cita veida negodīgu apiešanos;

| c) | attiecīgā persona nesaņem vai nav saņēmusi no uzņēmējsabiedrības vai saistītas uzņēmējsabiedrības ievērojamu atlīdzību papildus tai, kas paredzēta direktoram bez izpildpilnvarām vai padomes loceklim. Šāda papildu atlīdzība īpaši ietver dalību akciju opciju shēmās vai jebkādās citās ar darba rezultātiem saistītās apmaksas shēmās. Papildu atlīdzībā neieskaita fiksētus kompensācijas maksājumus pensiju plāna ietvaros (ieskaitot atliktos kompensācijas maksājumus) par iepriekšējo darbu uzņēmējsabiedrībā (ar nosacījumu, ka šāda kompensācija nekādi nav saistīta ar turpmāko darbu uzņēmējsabiedrībā); |
| --- | --- |

c)

attiecīgā persona nesaņem vai nav saņēmusi no uzņēmējsabiedrības vai saistītas uzņēmējsabiedrības ievērojamu atlīdzību papildus tai, kas paredzēta direktoram bez izpildpilnvarām vai padomes loceklim. Šāda papildu atlīdzība īpaši ietver dalību akciju opciju shēmās vai jebkādās citās ar darba rezultātiem saistītās apmaksas shēmās. Papildu atlīdzībā neieskaita fiksētus kompensācijas maksājumus pensiju plāna ietvaros (ieskaitot atliktos kompensācijas maksājumus) par iepriekšējo darbu uzņēmējsabiedrībā (ar nosacījumu, ka šāda kompensācija nekādi nav saistīta ar turpmāko darbu uzņēmējsabiedrībā);

| d) | attiecīgā persona nekādā veidā nepārstāv kontrolējošo(-s) akcionāru(-s) (kontrole tiek noteikta, pamatojoties uz Padomes Direktīvas 83/349/EEK 1. panta 1. punktu (1)); |
| --- | --- |

d)

attiecīgā persona nekādā veidā nepārstāv kontrolējošo(-s) akcionāru(-s) (kontrole tiek noteikta, pamatojoties uz Padomes Direktīvas 83/349/EEK 1. panta 1. punktu (1));

| e) | attiecīgajai personai pēdējā gada laikā nav bijušas vērā ņemamas biznesa attiecības uzņēmējsabiedrībā vai saistītā uzņēmējsabiedrībā ne tieši, ne kā partnerim, akcionāram, direktoram vai augstākā līmeņa vadības pārstāvim organizācijā, kam bijušās šādas attiecības. Biznesa attiecības ietver arī situāciju, kad tas ir nozīmīgs preču vai pakalpojumu piegādātājs (ieskaitot finansiālos, juridiskos vai konsultatīvos pakalpojumus), liels klients, organizācija, kas no uzņēmējsabiedrības vai tā grupas saņem ievērojamus ziedojumus; |
| --- | --- |

e)

attiecīgajai personai pēdējā gada laikā nav bijušas vērā ņemamas biznesa attiecības uzņēmējsabiedrībā vai saistītā uzņēmējsabiedrībā ne tieši, ne kā partnerim, akcionāram, direktoram vai augstākā līmeņa vadības pārstāvim organizācijā, kam bijušās šādas attiecības. Biznesa attiecības ietver arī situāciju, kad tas ir nozīmīgs preču vai pakalpojumu piegādātājs (ieskaitot finansiālos, juridiskos vai konsultatīvos pakalpojumus), liels klients, organizācija, kas no uzņēmējsabiedrības vai tā grupas saņem ievērojamus ziedojumus;

| f) | attiecīgā persona nav un pēdējo trīs gadu laikā nav bijusi partneris vai darbinieks pašreizējai vai bijušajai uzņēmējsabiedrībai vai ar to saistītas uzņēmējsabiedrības ārējam revidentam; |
| --- | --- |

f)

attiecīgā persona nav un pēdējo trīs gadu laikā nav bijusi partneris vai darbinieks pašreizējai vai bijušajai uzņēmējsabiedrībai vai ar to saistītas uzņēmējsabiedrības ārējam revidentam;

| g) | attiecīgā persona nav citas uzņēmējsabiedrības izpilddirektors vai valdes loceklis, kurā uzņēmējsabiedrības direktors bez izpildpilnvarām vai padomes loceklis ir izpilddirektors vai valdes loceklis, kā arī tai nav ciešu attiecību ar uzņēmējsabiedrības izpilddirektoriem saistībā ar iesaistīšanos citās uzņēmējsabiedrībās vai organizācijās; |
| --- | --- |

g)

attiecīgā persona nav citas uzņēmējsabiedrības izpilddirektors vai valdes loceklis, kurā uzņēmējsabiedrības direktors bez izpildpilnvarām vai padomes loceklis ir izpilddirektors vai valdes loceklis, kā arī tai nav ciešu attiecību ar uzņēmējsabiedrības izpilddirektoriem saistībā ar iesaistīšanos citās uzņēmējsabiedrībās vai organizācijās;

| h) | attiecīgā persona nav kalpojusi (direktoru) padomē kā direktors bez izpildpilnvarām vai padomes loceklis vairāk nekā trīs termiņus (vai vairāk nekā 12 gadus, ja valsts tiesību aktos noteiktie termiņi ir ļoti īsi); |
| --- | --- |

h)

attiecīgā persona nav kalpojusi (direktoru) padomē kā direktors bez izpildpilnvarām vai padomes loceklis vairāk nekā trīs termiņus (vai vairāk nekā 12 gadus, ja valsts tiesību aktos noteiktie termiņi ir ļoti īsi);

| i) | attiecīgajai personai nav ciešas radniecības ar izpilddirektoru vai valdes locekli, vai personām, kas minētas no a) līdz h) punktā. |
| --- | --- |

i)

attiecīgajai personai nav ciešas radniecības ar izpilddirektoru vai valdes locekli, vai personām, kas minētas no a) līdz h) punktā.

| 2. | Neatkarīgais direktors apņemas a) jebkādos apstākļos nodrošināt vērtējuma, darbības un lēmumu neatkarību, b) necensties panākt jebkādas nepamatotas priekšrocības, kuras varētu uzskatīt par šādu neatkarību apdraudošām un c) skaidri izrādīt pretestību gadījumā, ja viņš uzskata, ka (direktoru) padomes lēmums var kaitēt uzņēmējsabiedrībai. Ja (direktoru) padome pieņem lēmumus, pret kuriem neatkarīgam direktoram bez izpildpilnvarām vai neatkarīgam padomes loceklim pastāv nopietni iebildumi, viņam jāizdara atbilstoši secinājumi. Ja viņš nolemj atkāpties no amata, atkāpšanās iemesli jāpaskaidro vēstulē padomei vai revīzijas komitejai, kā arī, kad tas nepieciešams, attiecīgai struktūrai ārpus uzņēmējsabiedrības. |
| --- | --- |

2.

Neatkarīgais direktors apņemas a) jebkādos apstākļos nodrošināt vērtējuma, darbības un lēmumu neatkarību, b) necensties panākt jebkādas nepamatotas priekšrocības, kuras varētu uzskatīt par šādu neatkarību apdraudošām un c) skaidri izrādīt pretestību gadījumā, ja viņš uzskata, ka (direktoru) padomes lēmums var kaitēt uzņēmējsabiedrībai. Ja (direktoru) padome pieņem lēmumus, pret kuriem neatkarīgam direktoram bez izpildpilnvarām vai neatkarīgam padomes loceklim pastāv nopietni iebildumi, viņam jāizdara atbilstoši secinājumi. Ja viņš nolemj atkāpties no amata, atkāpšanās iemesli jāpaskaidro vēstulē padomei vai revīzijas komitejai, kā arī, kad tas nepieciešams, attiecīgai struktūrai ārpus uzņēmējsabiedrības.

---

(1)  OV L 193, 18.7.1983., 1. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/51/EK (OV L 178, 17.7.2003., 16. lpp.).

---