# Euroopan unionin L 107/28.

| | ISSN 1725-261X |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 107 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 48. vuosikerta28. huhtikuu 2005 |

ISSN 1725-261X

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 107

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

48. vuosikerta28. huhtikuu 2005

---

| Sisältö | | I   Säädökset, jotka on julkaistava | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Neuvoston asetus (EY) N:o 639/2005, annettu 25 päivänä huhtikuuta 2005, lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan furfuraldehydin tuonnissa asetuksen (EY) N:o 384/96 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen | 1 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 640/2005, annettu 27 päivänä huhtikuuta 2005, tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi | 11 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 641/2005, annettu 27 päivänä huhtikuuta 2005, kolmansista maista Espanjaan tuotavan maissin tuontitullin alentamista koskevien tarjouskilpailujen avaamisesta | 13 |
| | * | Komission asetus (EY) N:o 642/2005, annettu 27 päivänä huhtikuuta 2005, kokeiden ja tietojen vaatimisesta tiettyjen ensisijaisten aineiden maahantuojilta tai valmistajilta olemassa olevien aineiden vaarojen arvioinnista ja valvonnasta annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 793/93 mukaisesti (
  1
  ) | 14 |
| | * | Komission asetus (EY) N:o 643/2005, annettu 27 päivänä huhtikuuta 2005, Euroopan yhteisöjen muuta kuin rahoitusomaisuutta koskevasta kirjanpidosta annetun asetuksen (EY) N:o 2909/2000 kumoamisesta | 17 |
| | * | Komission asetus (EY) N:o 644/2005, annettu 27 päivänä huhtikuuta 2005, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1760/2000 säädetyn hyväksytyissä tiloissa kulttuuri- ja historiallisissa tarkoituksissa pidettävien nautaeläinten erityisen tunnistusjärjestelmän hyväksymisestä (
  1
  ) | 18 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 645/2005, annettu 27 päivänä huhtikuuta 2005, tuontitodistusten myöntämisestä ruokosokerille tietyissä tariffikiintiöissä ja tiettyjen etuuskohtelusopimusten mukaisesti | 20 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 646/2005, annettu 27 päivänä huhtikuuta 2005, asetuksen (EY) N:o 638/2003 mukaisesti vuoden 2005 tammikuun viiden ensimmäisen työpäivän kuluessa jätetyistä hakemuksista AKT-maista sekä merentakaisista maista ja merentakaisilta alueilta (MMA) peräisin olevan riisin tuontitodistusten myöntämisestä annetun asetuksen (EY) N:o 94/2005 muuttamisesta | 22 |

Sisältö

I   Säädökset, jotka on julkaistava

Sivu

*

Neuvoston asetus (EY) N:o 639/2005, annettu 25 päivänä huhtikuuta 2005, lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan furfuraldehydin tuonnissa asetuksen (EY) N:o 384/96 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen

1

Komission asetus (EY) N:o 640/2005, annettu 27 päivänä huhtikuuta 2005, tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

11

Komission asetus (EY) N:o 641/2005, annettu 27 päivänä huhtikuuta 2005, kolmansista maista Espanjaan tuotavan maissin tuontitullin alentamista koskevien tarjouskilpailujen avaamisesta

13

*

Komission asetus (EY) N:o 642/2005, annettu 27 päivänä huhtikuuta 2005, kokeiden ja tietojen vaatimisesta tiettyjen ensisijaisten aineiden maahantuojilta tai valmistajilta olemassa olevien aineiden vaarojen arvioinnista ja valvonnasta annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 793/93 mukaisesti (
  1
  )

1

14

*

Komission asetus (EY) N:o 643/2005, annettu 27 päivänä huhtikuuta 2005, Euroopan yhteisöjen muuta kuin rahoitusomaisuutta koskevasta kirjanpidosta annetun asetuksen (EY) N:o 2909/2000 kumoamisesta

17

*

Komission asetus (EY) N:o 644/2005, annettu 27 päivänä huhtikuuta 2005, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1760/2000 säädetyn hyväksytyissä tiloissa kulttuuri- ja historiallisissa tarkoituksissa pidettävien nautaeläinten erityisen tunnistusjärjestelmän hyväksymisestä (
  1
  )

1

18

Komission asetus (EY) N:o 645/2005, annettu 27 päivänä huhtikuuta 2005, tuontitodistusten myöntämisestä ruokosokerille tietyissä tariffikiintiöissä ja tiettyjen etuuskohtelusopimusten mukaisesti

20

Komission asetus (EY) N:o 646/2005, annettu 27 päivänä huhtikuuta 2005, asetuksen (EY) N:o 638/2003 mukaisesti vuoden 2005 tammikuun viiden ensimmäisen työpäivän kuluessa jätetyistä hakemuksista AKT-maista sekä merentakaisista maista ja merentakaisilta alueilta (MMA) peräisin olevan riisin tuontitodistusten myöntämisestä annetun asetuksen (EY) N:o 94/2005 muuttamisesta

22

| | | II   Säädökset, joita ei tarvitse julkaista |
| --- | --- | --- |
| | | Neuvosto |
| | * | Neuvoston päätös, tehty 18 päivänä tammikuuta 2005, sen toteamisesta Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 104 artiklan 8 kohdan mukaisesti, onko Helleenien tasavalta toteuttanut perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan nojalla annettujen neuvoston suositusten mukaisia tuloksellisia toimia | 24 |
| | | Komissio |
| | * | Komission päätös, tehty 25 päivänä huhtikuuta 2005, päätöksen 2001/657/EY muuttamisesta poikkeuksen laajentamiseksi ottamaan huomioon suolatut turskafileet ja suolattu kokonainen turska
  (tiedoksiannettu numerolla K(2005) 1256) | 26 |
| | | EUROOPAN TALOUSALUE |
| | | EFTAn valvontaviranomainen |
| | * | EFTAn valvontaviranomaisen päätös N:o 305/04/KOL, tehty 1 päivänä joulukuuta 2004, valtiontukea koskevien menettelysääntöjen ja aineellisten sääntöjen muuttamisesta 48. kerran muuttamalla 16 lukua: tuki vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi, ja ehdotus aiheellisiksi toimenpiteiksi | 28 |

II   Säädökset, joita ei tarvitse julkaista

Neuvosto

*

Neuvoston päätös, tehty 18 päivänä tammikuuta 2005, sen toteamisesta Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 104 artiklan 8 kohdan mukaisesti, onko Helleenien tasavalta toteuttanut perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan nojalla annettujen neuvoston suositusten mukaisia tuloksellisia toimia

24

Komissio

*

Komission päätös, tehty 25 päivänä huhtikuuta 2005, päätöksen 2001/657/EY muuttamisesta poikkeuksen laajentamiseksi ottamaan huomioon suolatut turskafileet ja suolattu kokonainen turska
  (tiedoksiannettu numerolla K(2005) 1256)

(tiedoksiannettu numerolla K(2005) 1256)

26

EUROOPAN TALOUSALUE

EFTAn valvontaviranomainen

*

EFTAn valvontaviranomaisen päätös N:o 305/04/KOL, tehty 1 päivänä joulukuuta 2004, valtiontukea koskevien menettelysääntöjen ja aineellisten sääntöjen muuttamisesta 48. kerran muuttamalla 16 lukua: tuki vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi, ja ehdotus aiheellisiksi toimenpiteiksi

28

| | | Oikaisuja |
| --- | --- | --- |
| | * | Oikaistaan neuvoston asetus (EY) N:o 2143/2004, annettu 13 päivänä joulukuuta 2004, lopullisen tasoitustullin käyttöön ottamisesta Intiasta peräisin olevien puuvillan tyyppisten vuodeliinavaatteiden tuonnissa annetun asetuksen (EY) N:o 74/2004 muuttamisesta (EUVL L 370, 17.12.2004) | 44 |

Oikaisuja

*

Oikaistaan neuvoston asetus (EY) N:o 2143/2004, annettu 13 päivänä joulukuuta 2004, lopullisen tasoitustullin käyttöön ottamisesta Intiasta peräisin olevien puuvillan tyyppisten vuodeliinavaatteiden tuonnissa annetun asetuksen (EY) N:o 74/2004 muuttamisesta (EUVL L 370, 17.12.2004)

44

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

I Säädökset, jotka on julkaistava

| 28.4.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 107/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 107/1

---

NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 639/2005,

annettu 25 päivänä huhtikuuta 2005,

lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan furfuraldehydin tuonnissa asetuksen (EY) N:o 384/96 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 22 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 11 artiklan 2 kohdan,

ottaa huomioon komission ehdotuksen, jonka tämä on tehnyt neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan,

sekä katsoo seuraavaa:

A.   MENETTELY

1.   Voimassa olevat toimenpiteet

| (1) | Neuvosto otti tammikuussa 1995 asetuksella (EY) N:o 95/95 (2) käyttöön paljoustulleina sovellettavat lopulliset polkumyyntitullit Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, peräisin olevan furfuraldehydin tuonnissa. Paljoustullin määrä on 352 euroa tonnilta. Kiinalaisen viejän pyynnöstä toukokuussa 1997 vireille pantu välivaiheen tarkastelu johti siihen, että toimenpiteiden soveltamista jatkettiin vielä neljällä vuodella asetuksella (EY) N:o 2722/1999 (3). |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto otti tammikuussa 1995 asetuksella (EY) N:o 95/95 (2) käyttöön paljoustulleina sovellettavat lopulliset polkumyyntitullit Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, peräisin olevan furfuraldehydin tuonnissa. Paljoustullin määrä on 352 euroa tonnilta. Kiinalaisen viejän pyynnöstä toukokuussa 1997 vireille pantu välivaiheen tarkastelu johti siihen, että toimenpiteiden soveltamista jatkettiin vielä neljällä vuodella asetuksella (EY) N:o 2722/1999 (3).

2.   Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepano

| (2) | Kiinasta peräisin olevan furfuraldehydin tuontiin sovellettavien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassaolon lähestyvästä päättymisestä julkaistiin maaliskuussa 2003 ilmoitus (4), jonka seurauksena komissio vastaanotti 19 päivänä syyskuuta 2003 perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisen pyynnön tarkastella kyseisiä toimenpiteitä. |
| --- | --- |

(2)

Kiinasta peräisin olevan furfuraldehydin tuontiin sovellettavien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassaolon lähestyvästä päättymisestä julkaistiin maaliskuussa 2003 ilmoitus (4), jonka seurauksena komissio vastaanotti 19 päivänä syyskuuta 2003 perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisen pyynnön tarkastella kyseisiä toimenpiteitä.

| (3) | Pyynnön esitti Furfural Español SA, jäljempänä ’pyynnön esittäjä’, jonka tuotanto muodostaa pääosan eli tässä tapauksessa yli 25 prosenttia furfuraldehydin koko tuotannosta yhteisössä. Yhteisön toinen tuottaja, Lenzing AG, ilmoitti tukevansa pyyntöä. Nämä kaksi tuottajaa vastaavat kokonaisuudessaan yhteisön furfuraldehydin tuotannosta. Pyyntöä perusteltiin sillä, että toimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi todennäköisesti polkumyynnin ja yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen vahingon jatkumiseen tai toistumiseen. |
| --- | --- |

(3)

Pyynnön esitti Furfural Español SA, jäljempänä ’pyynnön esittäjä’, jonka tuotanto muodostaa pääosan eli tässä tapauksessa yli 25 prosenttia furfuraldehydin koko tuotannosta yhteisössä. Yhteisön toinen tuottaja, Lenzing AG, ilmoitti tukevansa pyyntöä. Nämä kaksi tuottajaa vastaavat kokonaisuudessaan yhteisön furfuraldehydin tuotannosta. Pyyntöä perusteltiin sillä, että toimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi todennäköisesti polkumyynnin ja yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen vahingon jatkumiseen tai toistumiseen.

| (4) | Neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan komissio päätti, että oli olemassa riittävä näyttö perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireille panemiseksi, minkä johdosta se julkaisi Euroopan unionin virallisessa lehdessä tarkastelun vireillepanoa koskevan ilmoituksen (5). |
| --- | --- |

(4)

Neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan komissio päätti, että oli olemassa riittävä näyttö perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireille panemiseksi, minkä johdosta se julkaisi Euroopan unionin virallisessa lehdessä tarkastelun vireillepanoa koskevan ilmoituksen (5).

3.   Tutkimuksen osapuolet

| (5) | Komissio ilmoitti tarkastelun vireillepanosta virallisesti Kiinan viranomaisille, kiinalaisille vientiä harjoittaville tuottajille, vertailumaaksi ehdotetun Argentiinan tuottajille ja niille yhteisön tuottajille, tuojille/kauppiaille ja käyttäjäteollisuuden edustajille, joita asian tiedettiin koskevan. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi tarkastelun vireillepanoa koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa. |
| --- | --- |

(5)

Komissio ilmoitti tarkastelun vireillepanosta virallisesti Kiinan viranomaisille, kiinalaisille vientiä harjoittaville tuottajille, vertailumaaksi ehdotetun Argentiinan tuottajille ja niille yhteisön tuottajille, tuojille/kauppiaille ja käyttäjäteollisuuden edustajille, joita asian tiedettiin koskevan. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi tarkastelun vireillepanoa koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa.

| (6) | Kyselylomakkeet lähetettiin kaikille niille osapuolille, joille oli virallisesti ilmoitettu tarkastelun vireillepanosta, sekä niille osapuolille, jotka pyysivät kyselylomaketta tarkastelun vireillepanoa koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa. |
| --- | --- |

(6)

Kyselylomakkeet lähetettiin kaikille niille osapuolille, joille oli virallisesti ilmoitettu tarkastelun vireillepanosta, sekä niille osapuolille, jotka pyysivät kyselylomaketta tarkastelun vireillepanoa koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa.

| (7) | Kyselyyn vastasivat asianomaiset kaksi yhteisön tuottajaa, yksi tuoja/kauppias, yksi käyttäjäyritys ja yksi vertailumaan eli Argentiinan tuottaja. |
| --- | --- |

(7)

Kyselyyn vastasivat asianomaiset kaksi yhteisön tuottajaa, yksi tuoja/kauppias, yksi käyttäjäyritys ja yksi vertailumaan eli Argentiinan tuottaja.

| (8) | Komissio hankki ja tarkisti kaikki polkumyynnin ja vahingon jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyden sekä yhteisön edun määrittämisen kannalta tarpeellisina pitämänsä tiedot. Tarkastuskäyntejä suoritettiin seuraavien yritysten toimitiloihin:






  a) | Vertailumaan tuottaja







  — | Indunor SA, Buenos Aires, Argentiina |
| --- | --- | --- | --- |

(8)

Komissio hankki ja tarkisti kaikki polkumyynnin ja vahingon jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyden sekä yhteisön edun määrittämisen kannalta tarpeellisina pitämänsä tiedot. Tarkastuskäyntejä suoritettiin seuraavien yritysten toimitiloihin:

a)

Vertailumaan tuottaja

—

Indunor SA, Buenos Aires, Argentiina

| b) | Yhteisön tuottaja







  — | Furfural Espanol SA, Alcantarilla, Espanja |
| --- | --- | --- |

b)

Yhteisön tuottaja

—

Furfural Espanol SA, Alcantarilla, Espanja

| c) | Etuyhteydetön tuoja







  — | International Furan Chemicals B.V., Rotterdam, Alankomaat. |
| --- | --- | --- |

c)

Etuyhteydetön tuoja

—

International Furan Chemicals B.V., Rotterdam, Alankomaat.

| (9) | Polkumyynnin ja vahingon jatkumista tai toistumista koskeva tutkimus käsitti 1 päivän lokakuuta 2002 ja 30 päivän syyskuuta 2003 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. Vahingon jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyden arvioinnin kannalta merkittävien kehityssuuntien tarkastelu kattoi 1 päivän tammikuuta 2000 ja tutkimusajanjakson lopun välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelujakso’. |
| --- | --- |

(9)

Polkumyynnin ja vahingon jatkumista tai toistumista koskeva tutkimus käsitti 1 päivän lokakuuta 2002 ja 30 päivän syyskuuta 2003 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. Vahingon jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyden arvioinnin kannalta merkittävien kehityssuuntien tarkastelu kattoi 1 päivän tammikuuta 2000 ja tutkimusajanjakson lopun välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelujakso’.

B.   TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE

1.   Tarkasteltavana oleva tuote

| (10) | Tarkasteltavana oleva tuote on sama kuin alkuperäisessä tutkimuksessa eli Kiinasta peräisin oleva CN-koodiin 2932 12 00 kuuluva furfuraldehydi. Furfuraldehydi tunnetaan myös nimellä 2-furaldehydi tai furfuraali. |
| --- | --- |

(10)

Tarkasteltavana oleva tuote on sama kuin alkuperäisessä tutkimuksessa eli Kiinasta peräisin oleva CN-koodiin 2932 12 00 kuuluva furfuraldehydi. Furfuraldehydi tunnetaan myös nimellä 2-furaldehydi tai furfuraali.

| (11) | Furfuraldehydi on vaaleankeltaista nestettä, jolla on selvästi erottuva pistävä tuoksu ja jota saadaan käsittelemällä erilaisia maatalousjätteitä. Furfuraldehydiä käytetään etupäässä joko öljynjalostuksessa valikoivana liuottimena voiteluöljyjen valmistamiseksi tai raaka-aineena furfuryylialkoholissa, josta valmistetaan valumuoteissa käytettävää tekohartsia. |
| --- | --- |

(11)

Furfuraldehydi on vaaleankeltaista nestettä, jolla on selvästi erottuva pistävä tuoksu ja jota saadaan käsittelemällä erilaisia maatalousjätteitä. Furfuraldehydiä käytetään etupäässä joko öljynjalostuksessa valikoivana liuottimena voiteluöljyjen valmistamiseksi tai raaka-aineena furfuryylialkoholissa, josta valmistetaan valumuoteissa käytettävää tekohartsia.

2.   Samankaltainen tuote

| (12) | Tässä tutkimuksessa todettiin aikaisempien tutkimusten tavoin, että Kiinassa tuotettu, yhteisöön viety furfuraldehydi, vertailumaassa Argentiinassa tuotettu ja sen kotimarkkinoilla myyty furfuraldehydi sekä yhteisön tuottajien yhteisössä valmistama ja myymä furfuraldehydi ovat fysikaalisilta ja kemiallisilta perusominaisuuksiltaan ja käyttötarkoituksiltaan samanlaisia. Tämän vuoksi niitä pidettiin perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuina samankaltaisina tuotteina. |
| --- | --- |

(12)

Tässä tutkimuksessa todettiin aikaisempien tutkimusten tavoin, että Kiinassa tuotettu, yhteisöön viety furfuraldehydi, vertailumaassa Argentiinassa tuotettu ja sen kotimarkkinoilla myyty furfuraldehydi sekä yhteisön tuottajien yhteisössä valmistama ja myymä furfuraldehydi ovat fysikaalisilta ja kemiallisilta perusominaisuuksiltaan ja käyttötarkoituksiltaan samanlaisia. Tämän vuoksi niitä pidettiin perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuina samankaltaisina tuotteina.

C.   POLKUMYYNNIN JATKUMISEN TODENNÄKÖISYYS

| (13) | Perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti tutkittiin, esiintyikö polkumyyntiä kyseisellä hetkellä ja jos esiintyi, johtaisiko toimenpiteiden voimassaolon päättyminen todennäköisesti polkumyynnin jatkumiseen. |
| --- | --- |

(13)

Perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti tutkittiin, esiintyikö polkumyyntiä kyseisellä hetkellä ja jos esiintyi, johtaisiko toimenpiteiden voimassaolon päättyminen todennäköisesti polkumyynnin jatkumiseen.

1.   Alustavat huomiot

| (14) | Tarkastelupyynnössä mainituista 24 kiinalaisesta vientiä harjoittavasta tuottajasta yksikään ei toiminut yhteistyössä tässä tutkimuksessa, eikä yksikään niistä toimittanut sitä varten tietoja. Koska kiinalaiset viejät siis kieltäytyivät yhteistyöstä, jäljempänä esitetyt polkumyyntiä koskevat päätelmät oli tehtävä käytettävissä olevien tietojen, erityisesti Eurostatilta saatujen ja tarkastelupyynnössä ilmoitettujen tietojen, perusteella. Tältä osin olisi huomattava, että Eurostatin mukaan tutkimusajanjakson aikana asianomaista tuotetta tuotiin vain sisäiseen jalostukseen. |
| --- | --- |

(14)

Tarkastelupyynnössä mainituista 24 kiinalaisesta vientiä harjoittavasta tuottajasta yksikään ei toiminut yhteistyössä tässä tutkimuksessa, eikä yksikään niistä toimittanut sitä varten tietoja. Koska kiinalaiset viejät siis kieltäytyivät yhteistyöstä, jäljempänä esitetyt polkumyyntiä koskevat päätelmät oli tehtävä käytettävissä olevien tietojen, erityisesti Eurostatilta saatujen ja tarkastelupyynnössä ilmoitettujen tietojen, perusteella. Tältä osin olisi huomattava, että Eurostatin mukaan tutkimusajanjakson aikana asianomaista tuotetta tuotiin vain sisäiseen jalostukseen.

2.   Vertailumaa

| (15) | Koska Kiina on siirtymätalousmaa, sitä koskeva normaaliarvo oli määritettävä perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti sopivasta markkinataloutta toteuttavasta kolmannesta maasta saatujen tietojen perusteella. |
| --- | --- |

(15)

Koska Kiina on siirtymätalousmaa, sitä koskeva normaaliarvo oli määritettävä perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti sopivasta markkinataloutta toteuttavasta kolmannesta maasta saatujen tietojen perusteella.

| (16) | Tarkastelun vireillepanoa koskevassa ilmoituksessa ehdotettiin, että vertailumaana normaaliarvon määritystä varten käytettäisiin Argentiinaa, kuten oli tehty alkuperäisessä tutkimuksessakin. Ilmoituksen tuloksena ei saatu yhtään ehdotettua vertailumaata koskevaa huomautusta. |
| --- | --- |

(16)

Tarkastelun vireillepanoa koskevassa ilmoituksessa ehdotettiin, että vertailumaana normaaliarvon määritystä varten käytettäisiin Argentiinaa, kuten oli tehty alkuperäisessä tutkimuksessakin. Ilmoituksen tuloksena ei saatu yhtään ehdotettua vertailumaata koskevaa huomautusta.

| (17) | Yksi argentiinalainen furfuraldehydin tuottaja toimi tutkimuksessa yhteistyössä vastaten kyselyyn ja hyväksyen vastauksessaan ilmoittamiensa tietojen tarkastuksen paikan päällä. Tutkimuksen mukaan Argentiinassa on kilpailukykyiset furfuraldehydin markkinat, joilla noin 72 prosenttia tarjonnasta on paikallistuotantoa ja loput tuodaan kolmansista maista. Argentiinan tuotantomäärä vastaa yli 60:tä prosenttia Kiinasta yhteisöön sisäistä jalostusta varten viedystä tuotemäärästä. Tämän vuoksi Argentiinan markkinoita pidettiin riittävän edustavina normaaliarvon määrittämiseksi Kiinan osalta. |
| --- | --- |

(17)

Yksi argentiinalainen furfuraldehydin tuottaja toimi tutkimuksessa yhteistyössä vastaten kyselyyn ja hyväksyen vastauksessaan ilmoittamiensa tietojen tarkastuksen paikan päällä. Tutkimuksen mukaan Argentiinassa on kilpailukykyiset furfuraldehydin markkinat, joilla noin 72 prosenttia tarjonnasta on paikallistuotantoa ja loput tuodaan kolmansista maista. Argentiinan tuotantomäärä vastaa yli 60:tä prosenttia Kiinasta yhteisöön sisäistä jalostusta varten viedystä tuotemäärästä. Tämän vuoksi Argentiinan markkinoita pidettiin riittävän edustavina normaaliarvon määrittämiseksi Kiinan osalta.

| (18) | Tämän perusteella pääteltiin, kuten alkuperäisessä tutkimuksessakin, että Argentiina sopii perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdassa tarkoitetuksi vertailumaaksi. |
| --- | --- |

(18)

Tämän perusteella pääteltiin, kuten alkuperäisessä tutkimuksessakin, että Argentiina sopii perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdassa tarkoitetuksi vertailumaaksi.

3.   Normaaliarvo

| (19) | Normaaliarvo määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti tutkimuksessa yhteistyössä toimineelta vertailumaan tuottajalta saatujen todennettujen tietojen pohjalta eli etuyhteydettömien asiakkaiden Argentiinan kotimarkkinoilla maksaman tai niiden maksettavaksi tulevan hinnan perusteella, sillä myynnin todettiin tapahtuneen tavanomaisessa kaupankäynnissä. |
| --- | --- |

(19)

Normaaliarvo määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti tutkimuksessa yhteistyössä toimineelta vertailumaan tuottajalta saatujen todennettujen tietojen pohjalta eli etuyhteydettömien asiakkaiden Argentiinan kotimarkkinoilla maksaman tai niiden maksettavaksi tulevan hinnan perusteella, sillä myynnin todettiin tapahtuneen tavanomaisessa kaupankäynnissä.

| (20) | Tämän vuoksi normaaliarvoksi vahvistettiin tutkimuksessa yhteistyössä toimineen argentiinalaisen tuottajan etuyhteydettömiltä asiakkailtaan kotimarkkinoilla veloittamien hintojen painotettu keskiarvo. |
| --- | --- |

(20)

Tämän vuoksi normaaliarvoksi vahvistettiin tutkimuksessa yhteistyössä toimineen argentiinalaisen tuottajan etuyhteydettömiltä asiakkailtaan kotimarkkinoilla veloittamien hintojen painotettu keskiarvo.

4.   Vientihinta

| (21) | Koska yksikään kiinalainen viejä ei toiminut yhteistyössä tutkimuksessa, vientihinnat määritettiin käytettävissä olevien tietojen perusteella. Sopivimpina tähän tarkoitukseen pidettiin Eurostatin tietoja asianomaisen tuotteen tuonnista yhteisöön. Vaikka kyseinen tuonti tapahtui sisäisen jalostuksen menettelyssä (kiinalaisesta furfuraldehydistä jalostettiin edelleen furfuryylialkoholia vientiä varten), ei ollut mitään syytä olettaa, etteivätkö kyseiset tiedot tarjoaisi asianmukaista perustaa vientihintojen määrittämiselle. Lisäksi tutkimuksessa yhteistyössä toimineen tuojan toimitiloihin tehty tarkastuskäynti vahvisti, että Eurostatin tiedot vastasivat todennettuja tietoja. Vientihinta määritettiin tämän vuoksi käyttäen Eurostatilta saatuja tietoja, jotka koskivat furfuraldehydin tuontia Kiinasta sisäistä jalostusta varten. |
| --- | --- |

(21)

Koska yksikään kiinalainen viejä ei toiminut yhteistyössä tutkimuksessa, vientihinnat määritettiin käytettävissä olevien tietojen perusteella. Sopivimpina tähän tarkoitukseen pidettiin Eurostatin tietoja asianomaisen tuotteen tuonnista yhteisöön. Vaikka kyseinen tuonti tapahtui sisäisen jalostuksen menettelyssä (kiinalaisesta furfuraldehydistä jalostettiin edelleen furfuryylialkoholia vientiä varten), ei ollut mitään syytä olettaa, etteivätkö kyseiset tiedot tarjoaisi asianmukaista perustaa vientihintojen määrittämiselle. Lisäksi tutkimuksessa yhteistyössä toimineen tuojan toimitiloihin tehty tarkastuskäynti vahvisti, että Eurostatin tiedot vastasivat todennettuja tietoja. Vientihinta määritettiin tämän vuoksi käyttäen Eurostatilta saatuja tietoja, jotka koskivat furfuraldehydin tuontia Kiinasta sisäistä jalostusta varten.

5.   Vertailu

| (22) | Normaaliarvon ja vientihinnan tasapuolisen vertailun varmistamiseksi otettiin perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti asianmukaisesti huomioon oikaisujen muodossa tietyt kuljetus- ja vakuutuskustannusten erot, jotka vaikuttivat hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen. |
| --- | --- |

(22)

Normaaliarvon ja vientihinnan tasapuolisen vertailun varmistamiseksi otettiin perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti asianmukaisesti huomioon oikaisujen muodossa tietyt kuljetus- ja vakuutuskustannusten erot, jotka vaikuttivat hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen.

6.   Polkumyyntimarginaali

| (23) | Polkumyyntimarginaali määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdan mukaisesti vertaamalla painotettua keskimääräistä normaaliarvoa ja vientihintojen painotettua keskiarvoa samassa kaupan portaassa. Vertailu osoitti, että polkumyyntiä esiintyy merkittävässä määrin. Tutkimusajanjaksolle määritetty polkumyyntimarginaali on jopa suurempi kuin alkuperäisessä tutkimuksessa ja edellisessä tarkastelussa määritetty 62,6 prosenttia. |
| --- | --- |

(23)

Polkumyyntimarginaali määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdan mukaisesti vertaamalla painotettua keskimääräistä normaaliarvoa ja vientihintojen painotettua keskiarvoa samassa kaupan portaassa. Vertailu osoitti, että polkumyyntiä esiintyy merkittävässä määrin. Tutkimusajanjaksolle määritetty polkumyyntimarginaali on jopa suurempi kuin alkuperäisessä tutkimuksessa ja edellisessä tarkastelussa määritetty 62,6 prosenttia.

7.   Viennin kehitys siinä tapauksessa, että toimenpiteet kumotaan

a)   Vienti

| (24) | Tutkimus osoitti, että Kiinasta yhteisöön sisäistä jalostusta varten viedyn furfuraldehydin määrä on kasvanut merkittävästi vuoden 2000 ja tutkimusajanjakson välillä (ks. johdanto-osan 33 kappale jäljempänä). Jos toimenpiteet kumottaisiin, on odotettavissa, että Kiinan vienti kasvaisi merkittävästi myös muun kuin sisäiseen jalostukseen tarkoitetun furfuraldehydin osalta, koska kiinalaisten tuottajien ja EY:n tuottajien soveltamat hinnat eroavat merkittävästi toisistaan ja koska Kiinassa on vielä käyttämätöntä kapasiteettia, kuten jäljempänä johdanto-osan 26 kappaleessa selostetaan. |
| --- | --- |

(24)

Tutkimus osoitti, että Kiinasta yhteisöön sisäistä jalostusta varten viedyn furfuraldehydin määrä on kasvanut merkittävästi vuoden 2000 ja tutkimusajanjakson välillä (ks. johdanto-osan 33 kappale jäljempänä). Jos toimenpiteet kumottaisiin, on odotettavissa, että Kiinan vienti kasvaisi merkittävästi myös muun kuin sisäiseen jalostukseen tarkoitetun furfuraldehydin osalta, koska kiinalaisten tuottajien ja EY:n tuottajien soveltamat hinnat eroavat merkittävästi toisistaan ja koska Kiinassa on vielä käyttämätöntä kapasiteettia, kuten jäljempänä johdanto-osan 26 kappaleessa selostetaan.

b)   Käyttämätön kapasiteetti Kiinassa

| (25) | Koska Kiinan furfuraldehyditeollisuudesta on saatavilla vain vähän julkista tietoa, seuraavat päätelmät perustuvat pääasiassa tarkastelupyynnössä annettuihin tietoihin. |
| --- | --- |

(25)

Koska Kiinan furfuraldehyditeollisuudesta on saatavilla vain vähän julkista tietoa, seuraavat päätelmät perustuvat pääasiassa tarkastelupyynnössä annettuihin tietoihin.

| (26) | Toimenpiteiden voimassaolon päättymisen johdosta tehdyn tarkastelupyynnön mukaan Kiinassa tuotetaan yhteensä noin 180 000 tonnia furfuraldehydiä vuodessa, mikä on yli neljä kertaa enemmän kuin kyseisen tuotteen kokonaiskulutus yhteisössä. Kapasiteetin käyttöasteen todetaan olevan noin 70 prosenttia, mikä tarkoittaa sitä, että Kiinassa on vuositasolla 50 000–60 000 tonnia käyttämätöntä kapasiteettia; tämä on enemmän kuin yhteisön kokonaiskulutus. Yhteisön tuottajien mukaan tuotanto Kiinassa muuttuu jatkuvasti tarvetta vastaavasti. Tehtaita saatetaan sulkea väliaikaisesti ja avata sitten uudelleen tarvittaessa. Furfuraldehydin tuotantolaitoksia kerrotaan olevan tällä hetkellä toiminnassa yli 80, lähinnä Kiinan koillisosassa. |
| --- | --- |

(26)

Toimenpiteiden voimassaolon päättymisen johdosta tehdyn tarkastelupyynnön mukaan Kiinassa tuotetaan yhteensä noin 180 000 tonnia furfuraldehydiä vuodessa, mikä on yli neljä kertaa enemmän kuin kyseisen tuotteen kokonaiskulutus yhteisössä. Kapasiteetin käyttöasteen todetaan olevan noin 70 prosenttia, mikä tarkoittaa sitä, että Kiinassa on vuositasolla 50 000–60 000 tonnia käyttämätöntä kapasiteettia; tämä on enemmän kuin yhteisön kokonaiskulutus. Yhteisön tuottajien mukaan tuotanto Kiinassa muuttuu jatkuvasti tarvetta vastaavasti. Tehtaita saatetaan sulkea väliaikaisesti ja avata sitten uudelleen tarvittaessa. Furfuraldehydin tuotantolaitoksia kerrotaan olevan tällä hetkellä toiminnassa yli 80, lähinnä Kiinan koillisosassa.

| (27) | Kiinan suuri tuotantokapasiteetti ja joustavuus tehtaiden ottamisessa uudelleen tuotantokäyttöön osoittavat, että tuottajat voivat nopeasti lisätä tuotantoaan ja suunnata sitä mille tahansa vientimarkkinoille, myös yhteisön markkinoille, jos toimenpiteet kumottaisiin. |
| --- | --- |

(27)

Kiinan suuri tuotantokapasiteetti ja joustavuus tehtaiden ottamisessa uudelleen tuotantokäyttöön osoittavat, että tuottajat voivat nopeasti lisätä tuotantoaan ja suunnata sitä mille tahansa vientimarkkinoille, myös yhteisön markkinoille, jos toimenpiteet kumottaisiin.

c)   Vienti sisäiseen jalostukseen

| (28) | Asianomaista tuotetta vietiin Kiinasta yhteisöön tutkimusajanjakson aikana pelkästään sisäistä jalostusta varten. Kiinalainen furfuraldehydi jalostettiin edelleen furfuryylialkoholiksi, joka tämän jälkeen vietiin yhteisön ulkopuolelle. On kohtuullista olettaa, että toimenpiteiden kumoaminen johtaisi siihen, että asianomaista tuotetta alettaisiin viedä uudelleen Kiinasta yhteisöön myös muuten kuin sisäisen jalostuksen menettelyssä. Tämä lisävienti tapahtuisi mitä todennäköisimmin myös huomattavan alhaiseen polkumyyntihintaan. Polkumyyntitulleilla ei ole ollut vaikutusta nykyisiin sisäisen jalostuksen menettelyssä sovellettuihin vientihintoihin, sillä kyseinen vienti ei luonnollisestikaan kuulu polkumyynti- tai muiden tullien soveltamisalaan. Yhteisön tuottajat ja kiinalaiset viejät kilpailivat siis kyseisestä myynnistä tilanteessa, jossa tulleja ei tavallaan ollut lainkaan olemassa. Niinpä voidaan kohtuudella olettaa, että nämä hinnat ovat osoitus myös tulevasta hintatasosta siinä tapauksessa, että toimenpiteet kumottaisiin. Lisäksi olisi huomattava, että sisäisen jalostuksen menettelyssä vietyjen kiinalaisten tuotteiden hinnat alittivat yhteisön tuottajien hinnat 44 prosentilla tutkimusajanjakson aikana ja että ne olisivat joka tapauksessa polkumyyntihintoja, vaikka eivät olisikaan alittaneet yhteisön tuottajien hintoja. |
| --- | --- |

(28)

Asianomaista tuotetta vietiin Kiinasta yhteisöön tutkimusajanjakson aikana pelkästään sisäistä jalostusta varten. Kiinalainen furfuraldehydi jalostettiin edelleen furfuryylialkoholiksi, joka tämän jälkeen vietiin yhteisön ulkopuolelle. On kohtuullista olettaa, että toimenpiteiden kumoaminen johtaisi siihen, että asianomaista tuotetta alettaisiin viedä uudelleen Kiinasta yhteisöön myös muuten kuin sisäisen jalostuksen menettelyssä. Tämä lisävienti tapahtuisi mitä todennäköisimmin myös huomattavan alhaiseen polkumyyntihintaan. Polkumyyntitulleilla ei ole ollut vaikutusta nykyisiin sisäisen jalostuksen menettelyssä sovellettuihin vientihintoihin, sillä kyseinen vienti ei luonnollisestikaan kuulu polkumyynti- tai muiden tullien soveltamisalaan. Yhteisön tuottajat ja kiinalaiset viejät kilpailivat siis kyseisestä myynnistä tilanteessa, jossa tulleja ei tavallaan ollut lainkaan olemassa. Niinpä voidaan kohtuudella olettaa, että nämä hinnat ovat osoitus myös tulevasta hintatasosta siinä tapauksessa, että toimenpiteet kumottaisiin. Lisäksi olisi huomattava, että sisäisen jalostuksen menettelyssä vietyjen kiinalaisten tuotteiden hinnat alittivat yhteisön tuottajien hinnat 44 prosentilla tutkimusajanjakson aikana ja että ne olisivat joka tapauksessa polkumyyntihintoja, vaikka eivät olisikaan alittaneet yhteisön tuottajien hintoja.

8.   Polkumyynnin jatkumisen todennäköisyyttä koskevat päätelmät

| (29) | Koska Kiinassa on merkittävästi käyttämätöntä tuotantokapasiteettia ja se vie tällä hetkellä asianomaista tuotetta yhteisöön pelkästään sisäistä jalostusta varten, voidaan kohtuudella olettaa, että jos toimenpiteet kumottaisiin, tuotetta alettaisiin viedä yhteisön markkinoille huomattavasti suurempina määrinä. |
| --- | --- |

(29)

Koska Kiinassa on merkittävästi käyttämätöntä tuotantokapasiteettia ja se vie tällä hetkellä asianomaista tuotetta yhteisöön pelkästään sisäistä jalostusta varten, voidaan kohtuudella olettaa, että jos toimenpiteet kumottaisiin, tuotetta alettaisiin viedä yhteisön markkinoille huomattavasti suurempina määrinä.

| (30) | Tutkimuksen mukaan Kiinan vienti tapahtuu edelleen polkumyyntihinnoin ja tutkimusajanjakson polkumyyntimarginaali oli jopa suurempi kuin aiemmassa tarkastelussa määritetty polkumyyntimarginaali. Näissä olosuhteissa on kohtuullista olettaa, että polkumyynti todennäköisesti jatkuisi myös tulevaisuudessa. |
| --- | --- |

(30)

Tutkimuksen mukaan Kiinan vienti tapahtuu edelleen polkumyyntihinnoin ja tutkimusajanjakson polkumyyntimarginaali oli jopa suurempi kuin aiemmassa tarkastelussa määritetty polkumyyntimarginaali. Näissä olosuhteissa on kohtuullista olettaa, että polkumyynti todennäköisesti jatkuisi myös tulevaisuudessa.

D.   YHTEISÖN TUOTANNONALAN MÄÄRITELMÄ

| (31) | Asianomaista tuotetta valmistaa yhteisössä kaksi tuottajaa. Pyynnön esittäjän lisäksi myös yhteisön toinen tuottaja, Lenzing AG, jäljempänä ’yhteisön toinen tuottaja’, ilmoitti tukevansa tarkastelupyyntöä. Nämä kaksi tuottajaa vastasivat tutkimusajanjakson aikana kokonaisuudessaan yhteisön furfuraldehydin tuotannosta. Ne vastasivat komission kyselyyn ja toimivat täysimääräisesti yhteistyössä tässä tutkimuksessa. Tämän perusteella katsotaan, että nämä kaksi yhteisön tuottajaa muodostavat perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa ja 5 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun yhteisön tuotannonalan. Luottamuksellisuussyistä yhteisön tuotannonalan toimintaa koskevat tiedot esitetään jäljempänä pelkästään indeksilukuina. |
| --- | --- |

(31)

Asianomaista tuotetta valmistaa yhteisössä kaksi tuottajaa. Pyynnön esittäjän lisäksi myös yhteisön toinen tuottaja, Lenzing AG, jäljempänä ’yhteisön toinen tuottaja’, ilmoitti tukevansa tarkastelupyyntöä. Nämä kaksi tuottajaa vastasivat tutkimusajanjakson aikana kokonaisuudessaan yhteisön furfuraldehydin tuotannosta. Ne vastasivat komission kyselyyn ja toimivat täysimääräisesti yhteistyössä tässä tutkimuksessa. Tämän perusteella katsotaan, että nämä kaksi yhteisön tuottajaa muodostavat perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa ja 5 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun yhteisön tuotannonalan. Luottamuksellisuussyistä yhteisön tuotannonalan toimintaa koskevat tiedot esitetään jäljempänä pelkästään indeksilukuina.

E.   YHTEISÖN MARKKINOIDEN TILANNE

1.   Yhteisön kulutus

Taulukko 1
  Yhteisön kulutus

| | 2000 | 2001 | 2002 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tonnia | 38 699 | 45 005 | 38 007 | 41 513 |
| Indeksi | 100 | 116 | 98 | 107 |
| Vuosimuutos | | 16 | – 16 | 9 |

2000

2001

2002

Tutkimusajanjakso

Tonnia

38 699

45 005

38 007

41 513

Indeksi

100

116

98

107

Vuosimuutos

16

– 16

9

| (32) | Yhteisön kulutus määritettiin laskemalla yhteen yhteisön tuotannonalan yhteisössä myymä määrä, sisäisen jalostuksen menettelyssä tapahtunut tuonti Kiinasta ja tuonti muista kolmansista maista. Furfuraldehydin kulutus yhteisössä kasvoi huomattavasti vuosien 2000 ja 2001 välillä. Vuonna 2002 kulutus laski suurin piirtein vuoden 2000 tasolle. Furfuraldehydin kulutus yhteisössä kasvoi vuoden 2000 ja tutkimusajanjakson välillä 9 prosenttia. Kulutuksen kehitykseen vaikuttaa se, että furfuraldehydiä käytetään myös furfuryylialkoholin valmistukseen. Furfuryylialkoholin tuotanto ja myynti kasvoi vuonna 2001, mutta väheni sitten merkittävästi vuonna 2002, minkä seurauksena myös furfuraldehydin kulutus väheni vastaavasti. Furfuryylialkoholin tuotanto ja myynti elpyi tutkimusajanjakson aikana ja sen myötä myös furfuraldehydin kulutus. |
| --- | --- |

(32)

Yhteisön kulutus määritettiin laskemalla yhteen yhteisön tuotannonalan yhteisössä myymä määrä, sisäisen jalostuksen menettelyssä tapahtunut tuonti Kiinasta ja tuonti muista kolmansista maista. Furfuraldehydin kulutus yhteisössä kasvoi huomattavasti vuosien 2000 ja 2001 välillä. Vuonna 2002 kulutus laski suurin piirtein vuoden 2000 tasolle. Furfuraldehydin kulutus yhteisössä kasvoi vuoden 2000 ja tutkimusajanjakson välillä 9 prosenttia. Kulutuksen kehitykseen vaikuttaa se, että furfuraldehydiä käytetään myös furfuryylialkoholin valmistukseen. Furfuryylialkoholin tuotanto ja myynti kasvoi vuonna 2001, mutta väheni sitten merkittävästi vuonna 2002, minkä seurauksena myös furfuraldehydin kulutus väheni vastaavasti. Furfuryylialkoholin tuotanto ja myynti elpyi tutkimusajanjakson aikana ja sen myötä myös furfuraldehydin kulutus.

2.   Tuonti Kiinasta

a)   Määrä, markkinaosuus ja hinnat

| (33) | Eurostatilta saatujen tietojen mukaan asianomaista tuotetta on vuodesta 2001 lähtien tuotu Kiinasta vain sisäisen jalostuksen menettelyyn. Tämä käytäntö alkoi jo vuonna 2000, jolloin noin 75 prosenttia Kiinasta peräisin olevasta tuonnista tapahtui sisäisen jalostuksen menettelyssä. Kiinasta peräisin olevan tuonnin määrä kasvoi tarkastelujaksolla eli vuoden 2000 ja tutkimusajanjakson välillä 3 198 tonnista 5 167 tonniin eli yhteensä 61,6 prosenttia. Tässä yhteydessä olisi huomattava, että furfuryylialkoholin myynti väheni merkittävästi vuonna 2002. Tutkimusajanjaksona myynti kuitenkin jälleen kasvoi. Kiinasta peräisin olevan tuonnin markkinaosuus kasvoi tarkastelujaksolla 8,2 prosentista 12,4 prosenttiin. Kiinasta peräisin olevan furfuraldehydin tuonnin vaihtelut voivat jossain määrin johtua furfuryylialkoholin tuotannon vaihteluista, mutta tämä ei kuitenkaan tarjoa selitystä tuontimäärien ja markkinaosuuden voimakkaalle kasvulle erityisesti tutkimusajanjakson aikana. Kiinasta tuodun furfuraldehydin keskihinta laski tarkastelujaksolla 648,68 eurosta tonnilta 508,65 euroon tonnilta, mikä vastaa yhteensä 21,6 prosentin laskua vuoden 2000 ja tutkimusajanjakson välillä. Kun kiinalaisten tuottajien ja yhteisön tuottajien furfuraldehydistä veloittamia yksikköhintoja verrataan keskenään, voidaan myös selvästi havaita, että hinnan alittavuus lisääntyi koko ajan. Tarkastelujakson alussa vuonna 2000 Kiinasta peräisin olevan tuonnin hinnat olivat 4,4 prosenttia yhteisön tuottajien hintoja alempia. Tutkimusajanjakson aikana ne olivat 44,1 prosenttia alempia.
  Taulukko 2
  Tuonti Kiinasta sisäisen jalostuksen menettelyssä | 2000 | 2001 | 2002 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Määrä (tonnia) | 3 198 | 4 143 | 2 450 | 5 167 |
| Indeksinä | 100 | 130 | 77 | 162 |
| Markkinaosuus | 8,3 % | 9,2 % | 6,4 % | 12,4 % |
| Hinta (euroa/tonni) | 648,68 | 678,48 | 540,06 | 508,65 |
| Indeksinä | 100 | 104,6 | 83,3 | 78,4 |

(33)

Eurostatilta saatujen tietojen mukaan asianomaista tuotetta on vuodesta 2001 lähtien tuotu Kiinasta vain sisäisen jalostuksen menettelyyn. Tämä käytäntö alkoi jo vuonna 2000, jolloin noin 75 prosenttia Kiinasta peräisin olevasta tuonnista tapahtui sisäisen jalostuksen menettelyssä. Kiinasta peräisin olevan tuonnin määrä kasvoi tarkastelujaksolla eli vuoden 2000 ja tutkimusajanjakson välillä 3 198 tonnista 5 167 tonniin eli yhteensä 61,6 prosenttia. Tässä yhteydessä olisi huomattava, että furfuryylialkoholin myynti väheni merkittävästi vuonna 2002. Tutkimusajanjaksona myynti kuitenkin jälleen kasvoi. Kiinasta peräisin olevan tuonnin markkinaosuus kasvoi tarkastelujaksolla 8,2 prosentista 12,4 prosenttiin. Kiinasta peräisin olevan furfuraldehydin tuonnin vaihtelut voivat jossain määrin johtua furfuryylialkoholin tuotannon vaihteluista, mutta tämä ei kuitenkaan tarjoa selitystä tuontimäärien ja markkinaosuuden voimakkaalle kasvulle erityisesti tutkimusajanjakson aikana. Kiinasta tuodun furfuraldehydin keskihinta laski tarkastelujaksolla 648,68 eurosta tonnilta 508,65 euroon tonnilta, mikä vastaa yhteensä 21,6 prosentin laskua vuoden 2000 ja tutkimusajanjakson välillä. Kun kiinalaisten tuottajien ja yhteisön tuottajien furfuraldehydistä veloittamia yksikköhintoja verrataan keskenään, voidaan myös selvästi havaita, että hinnan alittavuus lisääntyi koko ajan. Tarkastelujakson alussa vuonna 2000 Kiinasta peräisin olevan tuonnin hinnat olivat 4,4 prosenttia yhteisön tuottajien hintoja alempia. Tutkimusajanjakson aikana ne olivat 44,1 prosenttia alempia.

Taulukko 2

Tuonti Kiinasta sisäisen jalostuksen menettelyssä

2000

2001

2002

Tutkimusajanjakso

Määrä (tonnia)

3 198

4 143

2 450

5 167

Indeksinä

100

130

77

162

Markkinaosuus

8,3 %

9,2 %

6,4 %

12,4 %

Hinta (euroa/tonni)

648,68

678,48

540,06

508,65

Indeksinä

100

104,6

83,3

78,4

3.   Yhteisön tuotannonalan taloudellinen tilanne

a)   Tuotanto

Taulukko 3
  Yhteisön tuotanto

| | 2000 | 2001 | 2002 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeksi | 100 | 94 | 87 | 85 |
| Vuosimuutos | | – 5,8 | – 7,3 | – 2,2 |

2000

2001

2002

Tutkimusajanjakso

Indeksi

100

94

87

85

Vuosimuutos

– 5,8

– 7,3

– 2,2

| (34) | Yhteisön tuotannonalan tuotanto väheni tarkastelujakson jokaisena vuotena ja oli tutkimusajanjakson aikana 15 prosenttia vähemmän kuin vuonna 2000. Toinen yhteisön tuottajista lopetti furfuraldehydin tuotannon yhdessä tuotantolaitoksessaan vuonna 2000. |
| --- | --- |

(34)

Yhteisön tuotannonalan tuotanto väheni tarkastelujakson jokaisena vuotena ja oli tutkimusajanjakson aikana 15 prosenttia vähemmän kuin vuonna 2000. Toinen yhteisön tuottajista lopetti furfuraldehydin tuotannon yhdessä tuotantolaitoksessaan vuonna 2000.

b)   Tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste

Taulukko 4
  Tuotantokapasiteetti yhteisössä

| | 2000 | 2001 | 2002 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeksi | 100 | 104 | 100 | 99 |
| Vuosimuutos | | 3,9 | – 3,4 | – 1,2 |

2000

2001

2002

Tutkimusajanjakso

Indeksi

100

104

100

99

Vuosimuutos

3,9

– 3,4

– 1,2

| (35) | Tuotantokapasiteetti väheni hieman tarkastelujaksolla lisäännyttyään ensin 3,9 prosenttia vuodesta 2000 vuoteen 2001. Furfuraldehydin tuotannon loppuminen yhdessä tuotantolaitoksessa vuonna 2000 ei näy edellä esitetyissä kapasiteettiluvuissa, koska asianomainen yritys pitää kyseistä laitosta edelleen osana tuotantokapasiteettiaan eli tuotanto siellä voidaan tarvittaessa aloittaa uudelleen lyhyellä varoitusajalla.
  Taulukko 5
  Kapasiteetin käyttöaste | 2000 | 2001 | 2002 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeksi | 100 | 91 | 87 | 86 |

(35)

Tuotantokapasiteetti väheni hieman tarkastelujaksolla lisäännyttyään ensin 3,9 prosenttia vuodesta 2000 vuoteen 2001. Furfuraldehydin tuotannon loppuminen yhdessä tuotantolaitoksessa vuonna 2000 ei näy edellä esitetyissä kapasiteettiluvuissa, koska asianomainen yritys pitää kyseistä laitosta edelleen osana tuotantokapasiteettiaan eli tuotanto siellä voidaan tarvittaessa aloittaa uudelleen lyhyellä varoitusajalla.

Taulukko 5

Kapasiteetin käyttöaste

2000

2001

2002

Tutkimusajanjakso

Indeksi

100

91

87

86

| (36) | Kuten taulukosta käy ilmi, kapasiteetin käyttöaste pieneni tarkastelujakson jokaisena vuotena ja oli tutkimusajanjakson aikana 14 prosenttia pienempi kuin vuonna 2000. |
| --- | --- |

(36)

Kuten taulukosta käy ilmi, kapasiteetin käyttöaste pieneni tarkastelujakson jokaisena vuotena ja oli tutkimusajanjakson aikana 14 prosenttia pienempi kuin vuonna 2000.

c)   Myynti yhteisössä

Taulukko 6
  Myynnin määrä

| | 2000 | 2001 | 2002 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeksi | 100 | 96 | 87 | 87 |
| Vuosimuutos | | – 4,4 | – 9,4 | 0,3 |

2000

2001

2002

Tutkimusajanjakso

Indeksi

100

96

87

87

Vuosimuutos

– 4,4

– 9,4

0,3

| (37) | Yhteisön tuotannonalan myynti etuyhteydettömille asiakkaille yhteisössä väheni 13 prosenttia vuoden 2000 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Myynti väheni erityisesti vuosien 2000 ja 2002 välisenä aikana, kun yhteisön tuotannonala nosti hintojaan kattaakseen voimakkaasti kohonneet raaka-ainekustannukset. Tutkimusajanjakson aikana tämä kehitys saatiin pysähtymään yhteisön tuotannonalan laskettua hintojaan myynnin lisävähennysten välttämiseksi. |
| --- | --- |

(37)

Yhteisön tuotannonalan myynti etuyhteydettömille asiakkaille yhteisössä väheni 13 prosenttia vuoden 2000 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Myynti väheni erityisesti vuosien 2000 ja 2002 välisenä aikana, kun yhteisön tuotannonala nosti hintojaan kattaakseen voimakkaasti kohonneet raaka-ainekustannukset. Tutkimusajanjakson aikana tämä kehitys saatiin pysähtymään yhteisön tuotannonalan laskettua hintojaan myynnin lisävähennysten välttämiseksi.

d)   Hinnat

Taulukko 7
  Yhteisön tuotannonalan myyntihinnat

| | 2000 | 2001 | 2002 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeksi | 100 | 127 | 135 | 134 |
| Vuosimuutos | | 27,2 | 6,0 | – 0,6 |

2000

2001

2002

Tutkimusajanjakso

Indeksi

100

127

135

134

Vuosimuutos

27,2

6,0

– 0,6

| (38) | Furfuraldehydin keskimääräiset myyntihinnat nousivat 35 prosenttia vuodesta 2000 vuoteen 2002, kun yhteisön tuotannonala yritti kattaa voimakkaasti kohonneet raaka-ainekustannukset myyntihintojaan korottamalla. |
| --- | --- |

(38)

Furfuraldehydin keskimääräiset myyntihinnat nousivat 35 prosenttia vuodesta 2000 vuoteen 2002, kun yhteisön tuotannonala yritti kattaa voimakkaasti kohonneet raaka-ainekustannukset myyntihintojaan korottamalla.

e)   Markkinaosuus

Taulukko 8
  Yhteisön tuotannonalan markkinaosuus

| | 2000 | 2001 | 2002 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeksi | 100 | 82 | 88 | 81 |

2000

2001

2002

Tutkimusajanjakso

Indeksi

100

82

88

81

| (39) | Yhteisön tuotannonalan markkinaosuus pieneni 19 prosenttia vuoden 2000 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Eniten yhteisön tuottajien markkinaosuus aleni vuosien 2000 ja 2001 välillä. Furfuraldehydin kulutus yhteisössä väheni merkittävästi vuonna 2002, mikä johtui lähinnä furfuryylialkoholin tuotannon vähenemisestä. Myös yhteisön tuotannonalan myymän furfuraldehydin määrä väheni vuonna 2002. Yhteisön tuotannonalan myynnin lasku oli kuitenkin suhteellisesti ottaen vähäisempää kuin furfuraldehydin kulutuksen lasku kyseisenä vuonna. Tämän vuoksi yhteisön tuotannonalan markkinaosuus kasvoi vuonna 2002. Tutkimusajanjakson aikana furfuraldehydin kulutus ja samalla Kiinasta peräisin olevan tuonnin määrä lisääntyivät jälleen, mutta yhteisön tuotannonalan myyntimäärät pysyivät lähes ennallaan edellisvuoteen verrattuna. Tämän seurauksena yhteisön tuotannonalan markkinaosuus pieneni. |
| --- | --- |

(39)

Yhteisön tuotannonalan markkinaosuus pieneni 19 prosenttia vuoden 2000 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Eniten yhteisön tuottajien markkinaosuus aleni vuosien 2000 ja 2001 välillä. Furfuraldehydin kulutus yhteisössä väheni merkittävästi vuonna 2002, mikä johtui lähinnä furfuryylialkoholin tuotannon vähenemisestä. Myös yhteisön tuotannonalan myymän furfuraldehydin määrä väheni vuonna 2002. Yhteisön tuotannonalan myynnin lasku oli kuitenkin suhteellisesti ottaen vähäisempää kuin furfuraldehydin kulutuksen lasku kyseisenä vuonna. Tämän vuoksi yhteisön tuotannonalan markkinaosuus kasvoi vuonna 2002. Tutkimusajanjakson aikana furfuraldehydin kulutus ja samalla Kiinasta peräisin olevan tuonnin määrä lisääntyivät jälleen, mutta yhteisön tuotannonalan myyntimäärät pysyivät lähes ennallaan edellisvuoteen verrattuna. Tämän seurauksena yhteisön tuotannonalan markkinaosuus pieneni.

f)   Varastot

Taulukko 9
  Varastot

| | 2000 | 2001 | 2002 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeksi | 100 | 103 | 128 | 122 |
| Vuosimuutos | | 3,5 | 23,3 | – 4,1 |

2000

2001

2002

Tutkimusajanjakso

Indeksi

100

103

128

122

Vuosimuutos

3,5

23,3

– 4,1

| (40) | Taulukosta ilmenee, että yhteisön tuotannonalan varastot lisääntyivät 22 prosenttia tarkastelujakson aikana. Varastojen kasvu oli erityisen merkittävää vuosien 2001 ja 2002 välillä, jolloin niiden määrä lisääntyi 24 prosenttia. Varastojen määrä oli 9,4 prosenttia yhteisön tuotannonalan EU-myynnin määrästä vuonna 2000, mutta tutkimusajanjakson aikana niiden määrä kasvoi 13,3 prosenttiin kyseisestä myynnistä. |
| --- | --- |

(40)

Taulukosta ilmenee, että yhteisön tuotannonalan varastot lisääntyivät 22 prosenttia tarkastelujakson aikana. Varastojen kasvu oli erityisen merkittävää vuosien 2001 ja 2002 välillä, jolloin niiden määrä lisääntyi 24 prosenttia. Varastojen määrä oli 9,4 prosenttia yhteisön tuotannonalan EU-myynnin määrästä vuonna 2000, mutta tutkimusajanjakson aikana niiden määrä kasvoi 13,3 prosenttiin kyseisestä myynnistä.

g)   Kannattavuus

Taulukko 10
  Kannattavuus

| | 2000 | 2001 | 2002 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeksi | 100 | 235 | 133 | 146 |
| Vuosimuutos | | 135,1 | – 43,5 | 9,3 |

2000

2001

2002

Tutkimusajanjakso

Indeksi

100

235

133

146

Vuosimuutos

135,1

– 43,5

9,3

| (41) | Yhteisön tuotannonalan kokonaiskannattavuus on pysynyt tarkastelujaksolla suhteellisen hyvänä. Tärkein syy tähän on kuitenkin se, että tarkastelupyyntöä tukeneen yhteisön toisen tuottajan kannattavuus on ollut poikkeuksellisen hyvä koko tarkastelujakson, kun taas pyynnön esittäjän kannattavuus on heikentynyt merkittävästi (8,2 prosenttiyksikköä) samana ajanjaksona. Yhteisön toinen tuottaja saa tuottamansa furfuraldehydin sivutuotteena valmistaessaan viskoosisellua, kun taas pyynnön esittäjä käyttää furfuraldehydin tuotannon pääraaka-aineena mantelinkuoria. Mantelinkuorien hinta nousi voimakkaasti vuosien 2000 ja 2002 välillä (51 prosenttia), mikä pienensi merkittävästi pyynnön esittäjän voittomarginaalia samalla, kun yhteisön toisen tuottajan raaka-ainekustannukset kohosivat vain vähän. Tarkastelupyynnön esittäjän myynti-, hallinto- ja yleiskustannusten nousu vuoden 2000 ja tutkimusajanjakson välillä oli absoluuttisesti tarkasteltuna vaatimatonta (5,5 prosenttia). Kannattavuuden heikkeneminen johtui näin ollen pääasiassa raaka-ainekustannusten noususta. Yritys kompensoida raaka-ainekustannusten nousua furfuraldehydin myyntihintoja korottamalla johti myynnin vähenemiseen. |
| --- | --- |

(41)

Yhteisön tuotannonalan kokonaiskannattavuus on pysynyt tarkastelujaksolla suhteellisen hyvänä. Tärkein syy tähän on kuitenkin se, että tarkastelupyyntöä tukeneen yhteisön toisen tuottajan kannattavuus on ollut poikkeuksellisen hyvä koko tarkastelujakson, kun taas pyynnön esittäjän kannattavuus on heikentynyt merkittävästi (8,2 prosenttiyksikköä) samana ajanjaksona. Yhteisön toinen tuottaja saa tuottamansa furfuraldehydin sivutuotteena valmistaessaan viskoosisellua, kun taas pyynnön esittäjä käyttää furfuraldehydin tuotannon pääraaka-aineena mantelinkuoria. Mantelinkuorien hinta nousi voimakkaasti vuosien 2000 ja 2002 välillä (51 prosenttia), mikä pienensi merkittävästi pyynnön esittäjän voittomarginaalia samalla, kun yhteisön toisen tuottajan raaka-ainekustannukset kohosivat vain vähän. Tarkastelupyynnön esittäjän myynti-, hallinto- ja yleiskustannusten nousu vuoden 2000 ja tutkimusajanjakson välillä oli absoluuttisesti tarkasteltuna vaatimatonta (5,5 prosenttia). Kannattavuuden heikkeneminen johtui näin ollen pääasiassa raaka-ainekustannusten noususta. Yritys kompensoida raaka-ainekustannusten nousua furfuraldehydin myyntihintoja korottamalla johti myynnin vähenemiseen.

h)   Kassavirta

Taulukko 11
  Kassavirta

| | 2000 | 2001 | 2002 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeksi | 100 | 141 | 104 | 107 |
| Vuosimuutos | | 41,1 | – 26,0 | 2,5 |

2000

2001

2002

Tutkimusajanjakso

Indeksi

100

141

104

107

Vuosimuutos

41,1

– 26,0

2,5

| (42) | Kassavirta kehittyi samalla tavoin kuin kannattavuus eli kasvoi merkittävästi vuodesta 2000 vuoteen 2001, mutta pieneni sitten seuraavina vuosina. Kuten kannattavuudenkin tapauksessa, tarkastelupyyntöä tukeneen yhteisön toisen tuottajan kassavirta oli tarkastelujaksolla poikkeuksellisen suuri, kun taas pyynnön esittäjän kassavirta pieneni selvästi (42,7 prosenttia) samana aikana. |
| --- | --- |

(42)

Kassavirta kehittyi samalla tavoin kuin kannattavuus eli kasvoi merkittävästi vuodesta 2000 vuoteen 2001, mutta pieneni sitten seuraavina vuosina. Kuten kannattavuudenkin tapauksessa, tarkastelupyyntöä tukeneen yhteisön toisen tuottajan kassavirta oli tarkastelujaksolla poikkeuksellisen suuri, kun taas pyynnön esittäjän kassavirta pieneni selvästi (42,7 prosenttia) samana aikana.

i)   Investoinnit, sijoitetun pääoman tuotto ja pääoman saanti

Taulukko 12
  Investoinnit

| | 2000 | 2001 | 2002 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeksi | 100 | 93 | 63 | 98 |
| Vuosimuutos | | – 6,8 | – 32,8 | 55,9 |

2000

2001

2002

Tutkimusajanjakso

Indeksi

100

93

63

98

Vuosimuutos

– 6,8

– 32,8

55,9

| (43) | Investointien määrä väheni merkittävästi vuosien 2000 ja 2002 välillä, mutta kasvoi sitten jälleen tutkimusajanjakson aikana, kun yhteisön toinen tuottaja teki merkittäviä investointeja viskoosisellun tuotantolinjaan (furfuraldehydi on sellun tuotantoprosessin sivutuote). Tarkastelupyynnön esittäjän investoinnit vähenivät 80 prosenttia tarkastelujakson aikana. Tutkimus osoitti, että sijoitetun pääoman operatiivinen tuotto heikkeni tarkastelujakson aikana kannattavuuden kehitystä seuraten.
  Taulukko 13
  Sijoitetun pääoman tuotto ja pääoman saanti | 2000 | 2001 | 2002 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeksi | 100 | 207 | 38 | 34 |
| Vuosimuutos | | 107,4 | – 81,7 | – 11,0 |

(43)

Investointien määrä väheni merkittävästi vuosien 2000 ja 2002 välillä, mutta kasvoi sitten jälleen tutkimusajanjakson aikana, kun yhteisön toinen tuottaja teki merkittäviä investointeja viskoosisellun tuotantolinjaan (furfuraldehydi on sellun tuotantoprosessin sivutuote). Tarkastelupyynnön esittäjän investoinnit vähenivät 80 prosenttia tarkastelujakson aikana. Tutkimus osoitti, että sijoitetun pääoman operatiivinen tuotto heikkeni tarkastelujakson aikana kannattavuuden kehitystä seuraten.

Taulukko 13

Sijoitetun pääoman tuotto ja pääoman saanti

2000

2001

2002

Tutkimusajanjakso

Indeksi

100

207

38

34

Vuosimuutos

107,4

– 81,7

– 11,0

| (44) | Tässä taulukossa esitetyt sijoitetun pääoman tuottoa koskevat luvut osoittavat kehityksen vain pyynnön esittäjän osalta. Niistä käy ilmi, että kyseisen yhteisön tuottajan sijoitetun pääoman tuotto heikkeni selvästi tarkastelujakson aikana. Tarkastelupyyntöä tukenut yhteisön toinen tuottaja kuuluu yritysryhmään, joka tuottaa pääasiassa muita tuotteita kuin furfuraldehydiä. Furfuraldehydi on itse asiassa vain vähäinen sivutuote yhdestä sen päätuotantoprosesseista. Tästä syystä yritys ei pysty laskemaan sijoitetun pääoman tuottoa mielekkäällä tavalla furfuraldehydin osalta. Kannattavuuden ja kassavirran heikkenemisen myötä pyynnön esittäjän mahdollisuudet hankkia pääomaa ovat huonontuneet merkittävästi tarkastelujaksolla. Pyynnön esittäjän tilanteen heikkeneminen näkyy selvästi myös sen investoinneissa, joiden määrä väheni 80 prosenttia tarkastelujaksolla. |
| --- | --- |

(44)

Tässä taulukossa esitetyt sijoitetun pääoman tuottoa koskevat luvut osoittavat kehityksen vain pyynnön esittäjän osalta. Niistä käy ilmi, että kyseisen yhteisön tuottajan sijoitetun pääoman tuotto heikkeni selvästi tarkastelujakson aikana. Tarkastelupyyntöä tukenut yhteisön toinen tuottaja kuuluu yritysryhmään, joka tuottaa pääasiassa muita tuotteita kuin furfuraldehydiä. Furfuraldehydi on itse asiassa vain vähäinen sivutuote yhdestä sen päätuotantoprosesseista. Tästä syystä yritys ei pysty laskemaan sijoitetun pääoman tuottoa mielekkäällä tavalla furfuraldehydin osalta. Kannattavuuden ja kassavirran heikkenemisen myötä pyynnön esittäjän mahdollisuudet hankkia pääomaa ovat huonontuneet merkittävästi tarkastelujaksolla. Pyynnön esittäjän tilanteen heikkeneminen näkyy selvästi myös sen investoinneissa, joiden määrä väheni 80 prosenttia tarkastelujaksolla.

j)   Työllisyys, tuottavuus ja palkat

Taulukko 14
  Työllisyys

| | 2000 | 2001 | 2002 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeksi | 100 | 75 | 84 | 82 |
| Vuosimuutos | | – 25,0 | 12,1 | – 2,7 |

2000

2001

2002

Tutkimusajanjakso

Indeksi

100

75

84

82

Vuosimuutos

– 25,0

12,1

– 2,7

| (45) | Taulukosta käy ilmi, että työntekijämäärä väheni 18 prosenttia tarkastelujakson aikana. Työntekijämäärän vähennys vuodesta 2000 vuoteen 2001 on seurausta furfuraldehydin tuotannon loppumisesta yhdessä tuotantolaitoksessa. |
| --- | --- |

(45)

Taulukosta käy ilmi, että työntekijämäärä väheni 18 prosenttia tarkastelujakson aikana. Työntekijämäärän vähennys vuodesta 2000 vuoteen 2001 on seurausta furfuraldehydin tuotannon loppumisesta yhdessä tuotantolaitoksessa.

| (46) | Tuottavuus parani tarkastelujaksolla 4 prosenttia, kuten seuraavasta taulukosta käy ilmi:
  Taulukko 15
  Tuottavuus | 2000 | 2001 | 2002 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeksi | 100 | 126 | 104 | 104 |
| Vuosimuutos | | 25,6 | – 17,4 | 0,5 |

(46)

Tuottavuus parani tarkastelujaksolla 4 prosenttia, kuten seuraavasta taulukosta käy ilmi:

Taulukko 15

Tuottavuus

2000

2001

2002

Tutkimusajanjakso

Indeksi

100

126

104

104

Vuosimuutos

25,6

– 17,4

0,5

| (47) | Tarkastelujakson aikana yhteisön tuotannonalan työntekijöiden keskipalkat nousivat 6 prosenttia eli yhteisön keskimääräistä inflaatiota vähemmän:
  Taulukko 16
  Palkat | 2000 | 2001 | 2002 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeksi | 100 | 99 | 97 | 106 |
| Vuosimuutos | | – 0,8 | – 1,9 | 8,7 |

(47)

Tarkastelujakson aikana yhteisön tuotannonalan työntekijöiden keskipalkat nousivat 6 prosenttia eli yhteisön keskimääräistä inflaatiota vähemmän:

Taulukko 16

Palkat

2000

2001

2002

Tutkimusajanjakso

Indeksi

100

99

97

106

Vuosimuutos

– 0,8

– 1,9

8,7

k)   Polkumyyntimarginaalin merkittävyys ja aiemman polkumyynnin tai tuetun tuonnin vaikutukset

| (48) | Koska polkumyynti jatkui samantasoisena tai jopa merkittävämpänä kuin mitä oli todettu aiemmissa tutkimuksissa (ks. johdanto-osan 1 kappale), myös tosiasiallisen polkumyyntimarginaalin vaikutuksen yhteisön tuotannonalan tilanteeseen on katsottava olevan sama kuin kyseisissä tutkimuksissa. |
| --- | --- |

(48)

Koska polkumyynti jatkui samantasoisena tai jopa merkittävämpänä kuin mitä oli todettu aiemmissa tutkimuksissa (ks. johdanto-osan 1 kappale), myös tosiasiallisen polkumyyntimarginaalin vaikutuksen yhteisön tuotannonalan tilanteeseen on katsottava olevan sama kuin kyseisissä tutkimuksissa.

l)   Kasvu

| (49) | Vaikka yhteisön kulutus kasvoi tarkastelujaksolla 7 prosenttia, yhteisön tuotannonalan tuotanto- ja myyntimäärät sekä markkinaosuus laskivat kyseisenä aikana. Samanaikaisesti Kiinasta peräisin olevan tuonnin määrä ja markkinaosuus kasvoivat huomattavasti. Näin ollen yhteisön tuotannonala ei pystynyt tarkastelujaksolla täysin hyödyntämään markkinoiden kasvua. |
| --- | --- |

(49)

Vaikka yhteisön kulutus kasvoi tarkastelujaksolla 7 prosenttia, yhteisön tuotannonalan tuotanto- ja myyntimäärät sekä markkinaosuus laskivat kyseisenä aikana. Samanaikaisesti Kiinasta peräisin olevan tuonnin määrä ja markkinaosuus kasvoivat huomattavasti. Näin ollen yhteisön tuotannonala ei pystynyt tarkastelujaksolla täysin hyödyntämään markkinoiden kasvua.

4.   Muiden tekijöiden vaikutus

a)   Raaka-aineiden hinnat

| (50) | Pyynnön esittäjän käyttämän raaka-aineen merkittävä hinnannousu vuosina 2001 ja 2002 vaikutti luonnollisesti kielteisesti sen kannattavuuteen kyseisinä vuosina. Tilanne kuitenkin muuttui tutkimusajanjakson aikana, kun raaka-aineen hinnat laskivat. Niinpä vaikka raaka-ainehintojen vaihtelut ovat saattaneet heikentää yhteisön tuotannonalan tilannetta tarkastelujaksolla, ne eivät olleet riittävän merkittäviä aiheuttaakseen vahinkoa tutkimusajanjakson aikana. |
| --- | --- |

(50)

Pyynnön esittäjän käyttämän raaka-aineen merkittävä hinnannousu vuosina 2001 ja 2002 vaikutti luonnollisesti kielteisesti sen kannattavuuteen kyseisinä vuosina. Tilanne kuitenkin muuttui tutkimusajanjakson aikana, kun raaka-aineen hinnat laskivat. Niinpä vaikka raaka-ainehintojen vaihtelut ovat saattaneet heikentää yhteisön tuotannonalan tilannetta tarkastelujaksolla, ne eivät olleet riittävän merkittäviä aiheuttaakseen vahinkoa tutkimusajanjakson aikana.

b)   Yhteisön tuotannonalan vientitoiminta

| (51) | Eurostatin tietojen mukaan asianomaisen tuotteen kokonaisvienti yhteisöstä tarkastelujakson aikana oli vähäpätöistä, yhdestä kahteen tonnia vuodessa. Tämän vuoksi yhteisön tuotannonalan vientitoiminta ei ole voinut myötävaikuttaa tarkastelujakson aikana mahdollisesti aiheutuneeseen vahinkoon. |
| --- | --- |

(51)

Eurostatin tietojen mukaan asianomaisen tuotteen kokonaisvienti yhteisöstä tarkastelujakson aikana oli vähäpätöistä, yhdestä kahteen tonnia vuodessa. Tämän vuoksi yhteisön tuotannonalan vientitoiminta ei ole voinut myötävaikuttaa tarkastelujakson aikana mahdollisesti aiheutuneeseen vahinkoon.

c)   Muista kolmansista maista tulevan tuonnin määrät ja hinnat

| (52) | Eurostatin mukaan furfuraldehydin tuonti yhteisöön muista maista kuin Kiinasta kehittyi seuraavasti (määrä ja keskihinnat):
  Taulukko 17
  Tuonti yhteisöön muista kolmansista maista (määrä)









  Tonnia |
| --- | --- |
| | 2000 | 2001 | 2002 | Tutkimusajanjakso |
| Thaimaa | 167 | 551 | 1 481 | 888 |
| Slovenia | 1 227 | 1 290 | 1 204 | 1 410 |
| Etelä-Afrikka | 4 183 | 7 852 | 2 601 | 3 706 |
| Dominikaaninen tasavalta | 24 017 | 25 509 | 25 157 | 25 213 |
| Yhteensä | 29 594 | 35 202 | 30 443 | 31 217 |

(52)

Eurostatin mukaan furfuraldehydin tuonti yhteisöön muista maista kuin Kiinasta kehittyi seuraavasti (määrä ja keskihinnat):

Taulukko 17

Tuonti yhteisöön muista kolmansista maista (määrä)

Tonnia

2000

2001

2002

Tutkimusajanjakso

Thaimaa

167

551

1 481

888

Slovenia

1 227

1 290

1 204

1 410

Etelä-Afrikka

4 183

7 852

2 601

3 706

Dominikaaninen tasavalta

24 017

25 509

25 157

25 213

Yhteensä

29 594

35 202

30 443

31 217

Taulukko 18

Tuonti yhteisöön muista kolmansista maista (keskihinnat)

| Euroa/tonni |
| --- |
| | 2000 | 2001 | 2002 | Tutkimusajanjakso |
| Thaimaa | 2 150 | 1 849 | 5 271 | 635 |
| Slovenia | 694 | 618 | 647 | 635 |
| Etelä-Afrikka | 1 158 | 1 558 | 543 | 832 |
| Dominikaaninen tasavalta | 543 | 1 235 | 541 | 452 |
| Keskiarvo | 645 | 1 294 | 775 | 510 |

Euroa/tonni

2000

2001

2002

Tutkimusajanjakso

Thaimaa

2 150

1 849

5 271

635

Slovenia

694

618

647

635

Etelä-Afrikka

1 158

1 558

543

832

Dominikaaninen tasavalta

543

1 235

541

452

Keskiarvo

645

1 294

775

510

| (53) | Furfuraldehydin tuontimäärät kaikista muista kolmansista maista kuin Kiinasta ovat pysytelleet suhteellisen vakaina tarkastelujaksolla lukuun ottamatta vuotta 2001, jolloin tuonti erityisesti Etelä-Afrikasta ja Dominikaanisesta tasavallasta kasvoi sen seurauksena, että furfuraldehydin käyttö furfuryylialkoholin tuotannossa lisääntyi. Tässä yhteydessä olisi huomattava, että tuonti Dominikaanisesta tasavallasta koostui, samoin kuin alkuperäisenkin tutkimuksen aikana, pelkästään emoyhtiön eurooppalaiselle tytäryhtiölleen toimittamista lähetyksistä, jotka käytettiin furfuryylialkoholin tuotantoon. Näin ollen kyseisen myynnin hinnat ovat keskenään etuyhteydessä olevien yritysten välisiä siirtohintoja, jotka eivät välttämättä vastaa todellisia markkinahintoja. Huomattakoon, että Dominikaanisesta tasavallasta peräisin olevaa furfuraldehydiä ei ole saatavilla yhteisön vapailla markkinoilla. Tästä syystä mikään ei viitannut siihen, että kyseinen tuonti olisi myötävaikuttanut yhteisön tuotannonalan vaikeaan tilanteeseen. Toiseksi suurimmasta viejämaasta, Etelä-Afrikasta, peräisin oleva tuonti väheni tarkastelujakson aikana 11 prosenttia. Kaikista näistä kolmansista maista peräisin olevan tuonnin hinnat olivat, Dominikaanista tasavaltaa lukuun ottamatta, tutkimusajanjakson aikana merkittävästi korkeampia kuin Kiinasta sisäiseen jalostukseen tapahtuneen tuonnin hinnat. Tästä syystä päätellään, että vaikka muu tuonti on voinut osaltaan vaikuttaa yhteisön tuotannonalan vaikeaan tilanteeseen, sen vaikutusta ei voida pitää merkittävänä, kun otetaan huomioon sen määrät ja hinnat. |
| --- | --- |

(53)

Furfuraldehydin tuontimäärät kaikista muista kolmansista maista kuin Kiinasta ovat pysytelleet suhteellisen vakaina tarkastelujaksolla lukuun ottamatta vuotta 2001, jolloin tuonti erityisesti Etelä-Afrikasta ja Dominikaanisesta tasavallasta kasvoi sen seurauksena, että furfuraldehydin käyttö furfuryylialkoholin tuotannossa lisääntyi. Tässä yhteydessä olisi huomattava, että tuonti Dominikaanisesta tasavallasta koostui, samoin kuin alkuperäisenkin tutkimuksen aikana, pelkästään emoyhtiön eurooppalaiselle tytäryhtiölleen toimittamista lähetyksistä, jotka käytettiin furfuryylialkoholin tuotantoon. Näin ollen kyseisen myynnin hinnat ovat keskenään etuyhteydessä olevien yritysten välisiä siirtohintoja, jotka eivät välttämättä vastaa todellisia markkinahintoja. Huomattakoon, että Dominikaanisesta tasavallasta peräisin olevaa furfuraldehydiä ei ole saatavilla yhteisön vapailla markkinoilla. Tästä syystä mikään ei viitannut siihen, että kyseinen tuonti olisi myötävaikuttanut yhteisön tuotannonalan vaikeaan tilanteeseen. Toiseksi suurimmasta viejämaasta, Etelä-Afrikasta, peräisin oleva tuonti väheni tarkastelujakson aikana 11 prosenttia. Kaikista näistä kolmansista maista peräisin olevan tuonnin hinnat olivat, Dominikaanista tasavaltaa lukuun ottamatta, tutkimusajanjakson aikana merkittävästi korkeampia kuin Kiinasta sisäiseen jalostukseen tapahtuneen tuonnin hinnat. Tästä syystä päätellään, että vaikka muu tuonti on voinut osaltaan vaikuttaa yhteisön tuotannonalan vaikeaan tilanteeseen, sen vaikutusta ei voida pitää merkittävänä, kun otetaan huomioon sen määrät ja hinnat.

5.   Yhteisön tuotannonalan tilannetta koskevat päätelmät

| (54) | Yhteisön tuotannonalan tilanne on polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen kehittynyt vakaampaan suuntaan, mutta on edelleen heikko. Yhteisön tuotannonalan tuotanto, tuotantokapasiteetti ja myynti ovat vähentyneet ja myyntihinnat ja markkinaosuus laskeneet. Myös investoinnit ovat vähentyneet ja sijoitetun pääoman tuotto ja työllisyystilanne heikentyneet samalla, kun varastot ovat kasvaneet, erityisesti vuosien 2001 ja 2002 välisenä aikana, myynnin ja markkinaosuuden laskua vastaavasti. Kannattavuus ja kassavirta ovat keskimääräisesti tarkasteltuna kehittyneet myönteiseen suuntaan tarkastelujaksolla, mutta vuodesta 2001 alkaen niiden kehitys on ollut kielteistä. Vahingon osoittimien perusteella ei näin ollen voida päätellä, että vahinkoa olisi selvästi aiheutunut. Lisäksi on korostettava, että asianomaiset kaksi yhteisön tuottajaa ovat huomattavan erilaisessa tilanteessa ja että pyynnön esittäjän tilanne on paljon huonompi kuin pyyntöä tukeneen tuottajan tilanne. Ensin mainitun tuottajan tapauksessa vahinkoa on saattanut aiheutua myös raaka-aineiden hintakehityksestä. Tässä tilanteessa ja ottaen erityisesti huomioon sen seikan, että asianomaista tuotetta tuotiin Kiinasta vain sisäisen jalostuksen menettelyssä, ei voitu vahvistaa, että vahinkoa olisi edelleen aiheutunut polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vuoksi. Tästä syystä tutkittiin, toistuisiko vahinko, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta. |
| --- | --- |

(54)

Yhteisön tuotannonalan tilanne on polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen kehittynyt vakaampaan suuntaan, mutta on edelleen heikko. Yhteisön tuotannonalan tuotanto, tuotantokapasiteetti ja myynti ovat vähentyneet ja myyntihinnat ja markkinaosuus laskeneet. Myös investoinnit ovat vähentyneet ja sijoitetun pääoman tuotto ja työllisyystilanne heikentyneet samalla, kun varastot ovat kasvaneet, erityisesti vuosien 2001 ja 2002 välisenä aikana, myynnin ja markkinaosuuden laskua vastaavasti. Kannattavuus ja kassavirta ovat keskimääräisesti tarkasteltuna kehittyneet myönteiseen suuntaan tarkastelujaksolla, mutta vuodesta 2001 alkaen niiden kehitys on ollut kielteistä. Vahingon osoittimien perusteella ei näin ollen voida päätellä, että vahinkoa olisi selvästi aiheutunut. Lisäksi on korostettava, että asianomaiset kaksi yhteisön tuottajaa ovat huomattavan erilaisessa tilanteessa ja että pyynnön esittäjän tilanne on paljon huonompi kuin pyyntöä tukeneen tuottajan tilanne. Ensin mainitun tuottajan tapauksessa vahinkoa on saattanut aiheutua myös raaka-aineiden hintakehityksestä. Tässä tilanteessa ja ottaen erityisesti huomioon sen seikan, että asianomaista tuotetta tuotiin Kiinasta vain sisäisen jalostuksen menettelyssä, ei voitu vahvistaa, että vahinkoa olisi edelleen aiheutunut polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vuoksi. Tästä syystä tutkittiin, toistuisiko vahinko, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta.

F.   VAHINGON TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS

| (55) | Johdanto-osan 29 ja 30 kappaleessa pääteltiin, että polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi todennäköisesti siihen, että Kiinasta polkumyynnillä tapahtuva vienti yhteisöön lisääntyisi huomattavasti. |
| --- | --- |

(55)

Johdanto-osan 29 ja 30 kappaleessa pääteltiin, että polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi todennäköisesti siihen, että Kiinasta polkumyynnillä tapahtuva vienti yhteisöön lisääntyisi huomattavasti.

| (56) | Sisäisen jalostuksen menettelyssä polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrä lisääntyi merkittävästi tarkastelujakson aikana. Kuten edellä todettiin, on todennäköistä, että ilman polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä yhteisön markkinoille toimitettaisiin entistä enemmän asianomaista tuotetta erittäin alhaiseen hintaan, joka alittaisi huomattavasti yhteisön tuotannonalan hinnat. Kiinasta tuodun tuotteen ja yhteisön tuotannonalan valmistaman tuotteen hintaero on tällä hetkellä yli 40 prosenttia. |
| --- | --- |

(56)

Sisäisen jalostuksen menettelyssä polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrä lisääntyi merkittävästi tarkastelujakson aikana. Kuten edellä todettiin, on todennäköistä, että ilman polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä yhteisön markkinoille toimitettaisiin entistä enemmän asianomaista tuotetta erittäin alhaiseen hintaan, joka alittaisi huomattavasti yhteisön tuotannonalan hinnat. Kiinasta tuodun tuotteen ja yhteisön tuotannonalan valmistaman tuotteen hintaero on tällä hetkellä yli 40 prosenttia.

| (57) | Kuten johdanto-osan 26 kappaleessa selostettiin, Kiinassa arvioidaan olevan käyttämätöntä kapasiteettia niin paljon, että se riittäisi tyydyttämään furfuraldehydin koko kysynnän yhteisössä. Jos voimassa olevien toimenpiteiden annetaan raueta, on olemassa todellinen uhka, että merkittävä osuus tästä käyttämättömästä tuotantokapasiteetista suunnattaisiin yhteisön markkinoille, joille virtaisi suuria määriä kiinalaista furfuraldehydiä. Näyttää siltä, että Kiinan ylimääräiselle tuotannolle ei ole tällä hetkellä muita markkinoita. |
| --- | --- |

(57)

Kuten johdanto-osan 26 kappaleessa selostettiin, Kiinassa arvioidaan olevan käyttämätöntä kapasiteettia niin paljon, että se riittäisi tyydyttämään furfuraldehydin koko kysynnän yhteisössä. Jos voimassa olevien toimenpiteiden annetaan raueta, on olemassa todellinen uhka, että merkittävä osuus tästä käyttämättömästä tuotantokapasiteetista suunnattaisiin yhteisön markkinoille, joille virtaisi suuria määriä kiinalaista furfuraldehydiä. Näyttää siltä, että Kiinan ylimääräiselle tuotannolle ei ole tällä hetkellä muita markkinoita.

| (58) | Tarkasteltaessa tällaisen alhaiseen hintaan tapahtuvan lisätuonnin vaikutusta yhteisön tuotannonalan tilanteeseen voitiin todeta, että jos yhteisön markkinoille tuotaisiin äkillisesti suuri määrä asianomaista tuotetta polkumyyntihintaan, tämä johtaisi välittömästi hintojen huomattavaan alenemiseen yhteisön markkinoilla, sillä yhteisön tuotannonala todennäköisesti yrittäisi ensin säilyttää markkinaosuutensa ja tuotantotasonsa. Tämä puolestaan heikentäisi tuotannonalan kannattavuutta ja voisi johtaa tappioihin. On selvää, että tässä tilanteessa polkumyynnillä tapahtuva tuonti aiheuttaisi merkittävää vahinkoa yhteisön tuottajille ja saattaisi jopa vaarantaa niiden toiminnan jatkumisen. |
| --- | --- |

(58)

Tarkasteltaessa tällaisen alhaiseen hintaan tapahtuvan lisätuonnin vaikutusta yhteisön tuotannonalan tilanteeseen voitiin todeta, että jos yhteisön markkinoille tuotaisiin äkillisesti suuri määrä asianomaista tuotetta polkumyyntihintaan, tämä johtaisi välittömästi hintojen huomattavaan alenemiseen yhteisön markkinoilla, sillä yhteisön tuotannonala todennäköisesti yrittäisi ensin säilyttää markkinaosuutensa ja tuotantotasonsa. Tämä puolestaan heikentäisi tuotannonalan kannattavuutta ja voisi johtaa tappioihin. On selvää, että tässä tilanteessa polkumyynnillä tapahtuva tuonti aiheuttaisi merkittävää vahinkoa yhteisön tuottajille ja saattaisi jopa vaarantaa niiden toiminnan jatkumisen.

| (59) | Edellä esitetyn perusteella päätellään, että toimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi todennäköisesti Kiinasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin aiheuttaman vahingon toistumiseen. |
| --- | --- |

(59)

Edellä esitetyn perusteella päätellään, että toimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi todennäköisesti Kiinasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin aiheuttaman vahingon toistumiseen.

G.   YHTEISÖN ETU

1.   Alustavat huomiot

| (60) | Perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti tutkittiin, olisiko voimassa olevien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassaolon jatkaminen yhteisön kokonaisedun vastaista. Yhteisön etua määritettäessä arvioitiin kaikki asiaan liittyvät etunäkökohdat eli yhteisön tuotannonalan sekä tarkasteltavana olevan tuotteen tuojien/kauppiaiden ja käyttäjien sekä tavarantoimittajien edut. |
| --- | --- |

(60)

Perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti tutkittiin, olisiko voimassa olevien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassaolon jatkaminen yhteisön kokonaisedun vastaista. Yhteisön etua määritettäessä arvioitiin kaikki asiaan liittyvät etunäkökohdat eli yhteisön tuotannonalan sekä tarkasteltavana olevan tuotteen tuojien/kauppiaiden ja käyttäjien sekä tavarantoimittajien edut.

| (61) | Olisi muistettava, että toimenpiteiden käyttöönottoa ei aiemmissa tutkimuksissa pidetty yhteisön edun vastaisena. Lisäksi tämä tutkimus on toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelu, joten siinä tarkastellaan tilannetta, jossa polkumyynnin vastaiset toimenpiteet ovat voimassa. |
| --- | --- |

(61)

Olisi muistettava, että toimenpiteiden käyttöönottoa ei aiemmissa tutkimuksissa pidetty yhteisön edun vastaisena. Lisäksi tämä tutkimus on toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelu, joten siinä tarkastellaan tilannetta, jossa polkumyynnin vastaiset toimenpiteet ovat voimassa.

| (62) | Tällä perusteella tutkittiin, oliko polkumyynnin jatkumisen ja vahingon toistumisen todennäköisyyttä koskevista päätelmistä huolimatta olemassa pakottavia syitä, joiden johdosta olisi pääteltävä, että toimenpiteiden voimassa pitäminen ei tässä erityistapauksessa ole yhteisön edun mukaista. |
| --- | --- |

(62)

Tällä perusteella tutkittiin, oliko polkumyynnin jatkumisen ja vahingon toistumisen todennäköisyyttä koskevista päätelmistä huolimatta olemassa pakottavia syitä, joiden johdosta olisi pääteltävä, että toimenpiteiden voimassa pitäminen ei tässä erityistapauksessa ole yhteisön edun mukaista.

2.   Yhteisön tuotannonalan etu

| (63) | Yhteisön tuotannonala on osoittautunut elinkelpoiseksi tuotannonalaksi, joka kykenee mukautumaan muuttuviin markkinaolosuhteisiin. Tästä on osoituksena erityisesti tuotannonalan tilanteen myönteinen kehitys ja vakaantuminen olosuhteissa, joissa toimiva kilpailu oli saatu palautettua ottamalla käyttöön polkumyynnin vastaiset toimenpiteet Kiinasta peräisin olevassa tuonnissa. Yhteisön tuotannonalan olisi jatkossakin voitava kattaa mahdollinen raaka-ainekustannusten nousu myyntihintojaan korottamalla. Voidaan kuitenkin päätellä, että jos polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassaoloa ei jatketa, tuotannonalan tilanne todennäköisesti heikkenee voimakkaasti ja on hyvin mahdollista, että tehtaita joudutaan sulkemaan lisää. |
| --- | --- |

(63)

Yhteisön tuotannonala on osoittautunut elinkelpoiseksi tuotannonalaksi, joka kykenee mukautumaan muuttuviin markkinaolosuhteisiin. Tästä on osoituksena erityisesti tuotannonalan tilanteen myönteinen kehitys ja vakaantuminen olosuhteissa, joissa toimiva kilpailu oli saatu palautettua ottamalla käyttöön polkumyynnin vastaiset toimenpiteet Kiinasta peräisin olevassa tuonnissa. Yhteisön tuotannonalan olisi jatkossakin voitava kattaa mahdollinen raaka-ainekustannusten nousu myyntihintojaan korottamalla. Voidaan kuitenkin päätellä, että jos polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassaoloa ei jatketa, tuotannonalan tilanne todennäköisesti heikkenee voimakkaasti ja on hyvin mahdollista, että tehtaita joudutaan sulkemaan lisää.

3.   Etuyhteydettömien tuojien/kauppiaiden etu

| (64) | Komissio lähetti kyselylomakkeen seitsemälle etuyhteydettömälle tuojalle/kauppiaalle. Ainoastaan yksi tuoja/kauppias toimi yhteistyössä tässä tutkimuksessa. Kyselyvastauksessaan se selitti, että toimenpiteiden voimassaolon päättyminen antaisi sille enemmän valinnanvaraa tavarantoimittajien suhteen, koska se voisi tällöin myydä myös kiinalaista furfuraldehydiä yhteisön markkinoilla. Polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden tarkoituksena ei ole estää tuontia Kiinasta vaan varmistaa, että tuonti ei tapahdu vahingolliseen polkumyyntihintaan. Tarjolla on lisäksi monia muita hankintalähteitä. On myös syytä huomata, että toimenpiteiden voimassaolon jatkamisella ei olisi vakavia seurauksia kyseisen tuojan/kauppiaan liiketoiminnalle, joka on ollut kannattavaa koko tarkastelujakson ajan. |
| --- | --- |

(64)

Komissio lähetti kyselylomakkeen seitsemälle etuyhteydettömälle tuojalle/kauppiaalle. Ainoastaan yksi tuoja/kauppias toimi yhteistyössä tässä tutkimuksessa. Kyselyvastauksessaan se selitti, että toimenpiteiden voimassaolon päättyminen antaisi sille enemmän valinnanvaraa tavarantoimittajien suhteen, koska se voisi tällöin myydä myös kiinalaista furfuraldehydiä yhteisön markkinoilla. Polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden tarkoituksena ei ole estää tuontia Kiinasta vaan varmistaa, että tuonti ei tapahdu vahingolliseen polkumyyntihintaan. Tarjolla on lisäksi monia muita hankintalähteitä. On myös syytä huomata, että toimenpiteiden voimassaolon jatkamisella ei olisi vakavia seurauksia kyseisen tuojan/kauppiaan liiketoiminnalle, joka on ollut kannattavaa koko tarkastelujakson ajan.

| (65) | Kun otetaan huomioon yhteisön tuojien ja kauppiaiden vähäinen yhteistyöhalukkuus ja tutkimuksessa yhteistyössä toimineelta tuojalta/kauppiaalta saadut huomautukset, voidaan päätellä, että voimassa olevilla toimenpiteillä ei ole kohtuuttomia vaikutuksia tuojiin ja/tai kauppiaisiin ja että tilanne pysyisi samana myös siinä tapauksessa, että toimenpiteiden voimassaoloa jatkettaisiin. |
| --- | --- |

(65)

Kun otetaan huomioon yhteisön tuojien ja kauppiaiden vähäinen yhteistyöhalukkuus ja tutkimuksessa yhteistyössä toimineelta tuojalta/kauppiaalta saadut huomautukset, voidaan päätellä, että voimassa olevilla toimenpiteillä ei ole kohtuuttomia vaikutuksia tuojiin ja/tai kauppiaisiin ja että tilanne pysyisi samana myös siinä tapauksessa, että toimenpiteiden voimassaoloa jatkettaisiin.

4.   Käyttäjien etu

| (66) | Komissio lähetti kyselylomakkeen 16:lle furfuraldehydin käyttäjäyritykselle. Ainoastaan yksi käyttäjä toimi yhteistyössä tässä tutkimuksessa. Kyselyvastauksessaan kyseinen yritys selitti, että se saa pääosan furfuryylialkoholin tuotannon raaka-aineena käyttämästään furfuraldehydistä Dominikaanisessa tasavallassa sijaitsevalta emoyhtiöltään. Yritys kääntyisi muiden toimittajien puoleen vain siinä tapauksessa, että emoyhtiö ei pystyisi toimittamaan sille riittävästi raaka-ainetta. Yritys totesi, että jos raaka-aineesta tulisi pulaa, se pyrkisi hankkimaan sitä ensisijaisesti yhteisön tuottajilta. |
| --- | --- |

(66)

Komissio lähetti kyselylomakkeen 16:lle furfuraldehydin käyttäjäyritykselle. Ainoastaan yksi käyttäjä toimi yhteistyössä tässä tutkimuksessa. Kyselyvastauksessaan kyseinen yritys selitti, että se saa pääosan furfuryylialkoholin tuotannon raaka-aineena käyttämästään furfuraldehydistä Dominikaanisessa tasavallassa sijaitsevalta emoyhtiöltään. Yritys kääntyisi muiden toimittajien puoleen vain siinä tapauksessa, että emoyhtiö ei pystyisi toimittamaan sille riittävästi raaka-ainetta. Yritys totesi, että jos raaka-aineesta tulisi pulaa, se pyrkisi hankkimaan sitä ensisijaisesti yhteisön tuottajilta.

| (67) | Ottaen huomioon kyselyyn saatujen vastausten vähäisen määrän ja ainoan tutkimuksessa yhteistyössä toimineen käyttäjän huomautukset voidaan päätellä, että toimenpiteiden voimassaolon jatkamisella ei olisi merkittäviä vaikutuksia käyttäjiin. |
| --- | --- |

(67)

Ottaen huomioon kyselyyn saatujen vastausten vähäisen määrän ja ainoan tutkimuksessa yhteistyössä toimineen käyttäjän huomautukset voidaan päätellä, että toimenpiteiden voimassaolon jatkamisella ei olisi merkittäviä vaikutuksia käyttäjiin.

5.   Kilpailunäkökohdat

| (68) | Yhteisön markkinoista kilpailee asianomaisten kahden yhteisön tuottajan ohella myös Thaimaasta, Sloveniasta (joka ei tuolloin ollut Euroopan unionin jäsen), Etelä-Afrikasta ja Dominikaanisesta tasavallasta peräisin oleva tuonti. Voimassa olevista toimenpiteistä luopuminen tuskin parantaisi kilpailutilannetta yhteisön markkinoilla. Se saattaisi päinvastoin johtaa siihen, että yhteisön tuottajat syrjäytyisivät ainakin osittain markkinoilta, koska niiden olisi vaikea toimia hinnoilla, joilla kiinalaista furfuraldehydiä tällä hetkellä myydään. Todennäköisesti myös muiden tavarantoimittajien olisi vaikea kilpailla kiinalaisten tuottajien kanssa. Näin ollen mikään ei viittaa siihen, että toimenpiteiden voimassaolon jatkaminen vaikuttaisi kielteisesti yhteisön markkinoiden kilpailutilanteeseen. |
| --- | --- |

(68)

Yhteisön markkinoista kilpailee asianomaisten kahden yhteisön tuottajan ohella myös Thaimaasta, Sloveniasta (joka ei tuolloin ollut Euroopan unionin jäsen), Etelä-Afrikasta ja Dominikaanisesta tasavallasta peräisin oleva tuonti. Voimassa olevista toimenpiteistä luopuminen tuskin parantaisi kilpailutilannetta yhteisön markkinoilla. Se saattaisi päinvastoin johtaa siihen, että yhteisön tuottajat syrjäytyisivät ainakin osittain markkinoilta, koska niiden olisi vaikea toimia hinnoilla, joilla kiinalaista furfuraldehydiä tällä hetkellä myydään. Todennäköisesti myös muiden tavarantoimittajien olisi vaikea kilpailla kiinalaisten tuottajien kanssa. Näin ollen mikään ei viittaa siihen, että toimenpiteiden voimassaolon jatkaminen vaikuttaisi kielteisesti yhteisön markkinoiden kilpailutilanteeseen.

6.   Yhteisön etua koskeva päätelmä

| (69) | Edellä esitetyn perusteella päätellään, ettei ole olemassa sellaisia pakottavia, yhteisön etuun perustuvia syitä, jotka estäisivät polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassaolon jatkamisen. |
| --- | --- |

(69)

Edellä esitetyn perusteella päätellään, ettei ole olemassa sellaisia pakottavia, yhteisön etuun perustuvia syitä, jotka estäisivät polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassaolon jatkamisen.

H.   LOPPUSÄÄNNÖKSET

| (70) | Kaikille asianomaisille osapuolille ilmoitettiin niistä keskeisistä tosiseikoista ja huomioista, joiden perusteella oli tarkoitus suositella Kiinasta peräisin olevan furfuraldehydin tuontiin sovellettavan polkumyyntitullin voimassaolon jatkamista. Tämän ilmoituksen johdosta tehtäville huomautuksille asetetussa määräajassa ei saatu yhtään huomautusta, joka olisi antanut aihetta muuttaa tehtyjä päätelmiä. |
| --- | --- |

(70)

Kaikille asianomaisille osapuolille ilmoitettiin niistä keskeisistä tosiseikoista ja huomioista, joiden perusteella oli tarkoitus suositella Kiinasta peräisin olevan furfuraldehydin tuontiin sovellettavan polkumyyntitullin voimassaolon jatkamista. Tämän ilmoituksen johdosta tehtäville huomautuksille asetetussa määräajassa ei saatu yhtään huomautusta, joka olisi antanut aihetta muuttaa tehtyjä päätelmiä.

| (71) | Tämän vuoksi Kiinasta peräisin olevan furfuraldehydin tuonnissa tällä hetkellä voimassa olevat polkumyynnin vastaiset toimenpiteet eli paljoustulli, jonka suuruus on 352 euroa tonnilta, olisi pidettävä voimassa, |
| --- | --- |

(71)

Tämän vuoksi Kiinasta peräisin olevan furfuraldehydin tuonnissa tällä hetkellä voimassa olevat polkumyynnin vastaiset toimenpiteet eli paljoustulli, jonka suuruus on 352 euroa tonnilta, olisi pidettävä voimassa,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

1.   Otetaan käyttöön lopullinen polkumyyntitulli Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan, CN-koodiin 2932 12 00 kuuluvan 2-furaldehydin (tunnetaan myös nimellä furfuraldehydi tai furfuraali) tuonnissa yhteisöön.

2.   Sovellettavan tullin määrä on 352 euroa tonnilta.

3.   Jos tavarat ovat vahingoittuneet ennen niiden luovutusta vapaaseen liikkeeseen, mistä syystä niistä tosiasiallisesti maksettua tai maksettavaa hintaa on suhteutettu tullausarvon määrittämiseksi komission asetuksen (ETY) N:o 2454/93 (6) 145 artiklan mukaisesti, polkumyyntitullia, joka lasketaan edellä olevan 2 kohdan perusteella, alennetaan prosenttimäärällä, joka vastaa tosiasiallisesti maksetun tai maksettavan hinnan suhteutusta.

4.   Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Luxemburgissa 25 päivänä huhtikuuta 2005.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

J. ASSELBORN

---

(1)  EYVL L 56, 6.3.1996, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 461/2004 (EUVL L 77, 13.3.2004, s. 12).

1

(2)  EYVL L 15, 21.1.1995, s. 11.

2

(3)  EYVL L 328, 22.12.1999, s. 1.

3

(4)  EUVL C 72, 26.3.2003, s. 2.

4

(5)  EUVL C 308, 18.12.2003, s. 2.

5

(6)  EYVL L 253, 11.10.1993, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2286/2003 (EUVL L 343, 31.12.2003, s. 1).

6

---

| 28.4.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 107/11 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 107/11

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 640/2005,

annettu 27 päivänä huhtikuuta 2005,

tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon hedelmien ja vihannesten tuontijärjestelmän soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 21 päivänä joulukuuta 1994 annetun komission asetuksen (EY) N:o 3223/94 (1) ja erityisesti sen 4 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksessa (EY) N:o 3223/94 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten mukaisesti komission vahvistamista kolmansien maiden tuonnin kiinteiden arvojen perusteista liitteissä määriteltävien tuotteiden ja ajanjaksojen osalta. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksessa (EY) N:o 3223/94 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten mukaisesti komission vahvistamista kolmansien maiden tuonnin kiinteiden arvojen perusteista liitteissä määriteltävien tuotteiden ja ajanjaksojen osalta.

| (2) | Edellä mainittujen perusteiden mukaisesti tuonnin kiinteät arvot on vahvistettava tämän asetuksen liitteessä esitetylle tasolle, |
| --- | --- |

(2)

Edellä mainittujen perusteiden mukaisesti tuonnin kiinteät arvot on vahvistettava tämän asetuksen liitteessä esitetylle tasolle,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EY) N:o 3223/94 4 artiklassa tarkoitetut tuonnin kiinteät arvot vahvistetaan liitteessä olevassa taulukossa merkityllä tavalla.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 28 päivänä huhtikuuta 2005.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 27 päivänä huhtikuuta 2005.

Komission puolesta

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EYVL L 337, 24.12.1994, s. 66. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1947/2002 (EYVL L 299, 1.11.2002, s. 17).

1

---

LIITE

tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi 27 päivänä huhtikuuta 2005 annettuun komission asetukseen

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-koodi | Kolmannen maan koodi (1) | Tuonnin kiinteä arvo |
| 0702 00 00 | 052 | 141,5 |
| 204 | 98,7 |
| 212 | 129,8 |
| 624 | 168,0 |
| 999 | 134,5 |
| 0707 00 05 | 052 | 146,6 |
| 204 | 58,8 |
| 999 | 102,7 |
| 0709 90 70 | 052 | 94,6 |
| 204 | 44,2 |
| 999 | 69,4 |
| 0805 10 20 | 052 | 49,7 |
| 204 | 51,3 |
| 212 | 56,1 |
| 220 | 48,3 |
| 388 | 62,0 |
| 400 | 51,2 |
| 624 | 71,9 |
| 999 | 55,8 |
| 0805 50 10 | 052 | 43,5 |
| 220 | 65,0 |
| 388 | 67,8 |
| 400 | 59,9 |
| 528 | 61,5 |
| 624 | 65,4 |
| 999 | 60,5 |
| 0808 10 80 | 388 | 88,0 |
| 400 | 91,6 |
| 404 | 94,3 |
| 508 | 69,6 |
| 512 | 69,9 |
| 524 | 70,0 |
| 528 | 68,3 |
| 720 | 69,8 |
| 804 | 106,8 |
| 999 | 80,9 |
| 0808 20 50 | 388 | 91,0 |
| 512 | 73,9 |
| 528 | 62,2 |
| 720 | 72,2 |
| 999 | 74,8 |

(EUR/100 kg)

CN-koodi

Kolmannen maan koodi (1)

Tuonnin kiinteä arvo

0702 00 00

052

141,5

204

98,7

212

129,8

624

168,0

999

134,5

0707 00 05

052

146,6

204

58,8

999

102,7

0709 90 70

052

94,6

204

44,2

999

69,4

0805 10 20

052

49,7

204

51,3

212

56,1

220

48,3

388

62,0

400

51,2

624

71,9

999

55,8

0805 50 10

052

43,5

220

65,0

388

67,8

400

59,9

528

61,5

624

65,4

999

60,5

0808 10 80

388

88,0

400

91,6

404

94,3

508

69,6

512

69,9

524

70,0

528

68,3

720

69,8

804

106,8

999

80,9

0808 20 50

388

91,0

512

73,9

528

62,2

720

72,2

999

74,8

---

(1)  Komission asetuksessa (EY) N:o 2081/2003 (EUVL L 313, 28.11.2003, s. 11) vahvistettu maanimikkeistö. Koodi ”999” tarkoittaa ”muuta alkuperää”.

---

| 28.4.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 107/13 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 107/13

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 641/2005,

annettu 27 päivänä huhtikuuta 2005,

kolmansista maista Espanjaan tuotavan maissin tuontitullin alentamista koskevien tarjouskilpailujen avaamisesta

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon vilja-alan yhteisestä markkinajärjestelystä 29 päivänä syyskuuta 2003 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1784/2003 (1) ja erityisesti sen 12 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Uruguayn kierroksen monenvälisiin kauppaneuvotteluihin (2) liittyvien yhteisön kansainvälisten sitoumusten vuoksi on tarpeen luoda edellytykset tietyn maissimäärän tuonnille Espanjaan. |
| --- | --- |

(1)

Uruguayn kierroksen monenvälisiin kauppaneuvotteluihin (2) liittyvien yhteisön kansainvälisten sitoumusten vuoksi on tarpeen luoda edellytykset tietyn maissimäärän tuonnille Espanjaan.

| (2) | Yksityiskohtaisten tullikiintiöiden soveltamisesta maissin ja durran tuontia Espanjaan ja maissin tuontia Portugaliin koskevien erityisjärjestelmien osalta 26 päivänä heinäkuuta 1995 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 1839/95 (3) vahvistetaan säännöt koskien tarjouskilpailun avaamista. |
| --- | --- |

(2)

Yksityiskohtaisten tullikiintiöiden soveltamisesta maissin ja durran tuontia Espanjaan ja maissin tuontia Portugaliin koskevien erityisjärjestelmien osalta 26 päivänä heinäkuuta 1995 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 1839/95 (3) vahvistetaan säännöt koskien tarjouskilpailun avaamista.

| (3) | Markkinoiden nykyiset tarpeet Espanjassa huomioon ottaen olisi avattava maissin tuontitullin alentamista koskeva tarjouskilpailu. |
| --- | --- |

(3)

Markkinoiden nykyiset tarpeet Espanjassa huomioon ottaen olisi avattava maissin tuontitullin alentamista koskeva tarjouskilpailu.

| (4) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat viljan hallintokomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(4)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat viljan hallintokomitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

1.   Toteutetaan asetuksen (EY) N:o 1784/2003 10 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun Espanjaan tuotavaa maissia koskevan tullin alentamista koskeva tarjouskilpailu.

2.   Asetuksen (EY) N:o 1839/95 säännöksiä on sovellettava, jos ne eivät ole ristiriidassa tämän asetuksen kanssa.

2 artikla

Tarjouskilpailu on avoinna 23 päivään kesäkuuta 2005. Sen aikana toteutetaan viikoittaisia tarjouskilpailuja, joiden määrät ja tarjousten jättöpäivät määritetään tarjouskilpailuilmoituksessa.

3 artikla

Näissä tarjouskilpailuissa annetut tuontitodistukset ovat voimassa 50 päivää niiden asetuksen (EY) N:o 1839/95 10 artiklan 4 kohdan mukaisesta antopäivästä.

4 artikla

Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 27 päivänä huhtikuuta 2005.

Komission puolesta

Mariann FISCHER BOEL

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 270, 21.10.2003, s. 78.

1

(2)  EYVL L 336, 23.12.1994, s. 22.

2

(3)  EYVL L 177, 28.7.1995, s. 4. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 777/2004 (EUVL 123, 27.4.2004, s. 50).

3

---

| 28.4.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 107/14 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 107/14

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 642/2005,

annettu 27 päivänä huhtikuuta 2005,

kokeiden ja tietojen vaatimisesta tiettyjen ensisijaisten aineiden maahantuojilta tai valmistajilta olemassa olevien aineiden vaarojen arvioinnista ja valvonnasta annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 793/93 mukaisesti

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon olemassa olevien aineiden vaarojen arvioinnista ja valvonnasta 23 päivänä maaliskuuta 1993 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 793/93 (1) ja erityisesti sen 10 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Esittelijät, jotka jäsenvaltiot ovat nimenneet asetuksen (ETY) N:o 793/93 10 artiklan 1 kohdan mukaisesti, ovat arvioineet valmistajien ja maahantuojien tietyistä ensisijaisista aineista toimittamat tiedot. Kuultuaan aineiden valmistajia ja maahantuojia esittelijät ovat päättäneet, että näitä valmistajia ja maahantuojia on vaadittava toimittamaan lisätietoja ja tekemään lisäkokeita vaarojen arviointia varten. |
| --- | --- |

(1)

Esittelijät, jotka jäsenvaltiot ovat nimenneet asetuksen (ETY) N:o 793/93 10 artiklan 1 kohdan mukaisesti, ovat arvioineet valmistajien ja maahantuojien tietyistä ensisijaisista aineista toimittamat tiedot. Kuultuaan aineiden valmistajia ja maahantuojia esittelijät ovat päättäneet, että näitä valmistajia ja maahantuojia on vaadittava toimittamaan lisätietoja ja tekemään lisäkokeita vaarojen arviointia varten.

| (2) | Kyseisten aineiden arviointiin tarvittavia tietoja ei ole saatavilla aineiden aikaisemmilta valmistajilta tai maahantuojilta. Valmistajat ja maahantuojat ovat tarkistaneet, että eläinkokeita ei voida korvata tai rajoittaa käyttämällä muita menetelmiä. |
| --- | --- |

(2)

Kyseisten aineiden arviointiin tarvittavia tietoja ei ole saatavilla aineiden aikaisemmilta valmistajilta tai maahantuojilta. Valmistajat ja maahantuojat ovat tarkistaneet, että eläinkokeita ei voida korvata tai rajoittaa käyttämällä muita menetelmiä.

| (3) | Siksi on asianmukaista vaatia ensisijaisten aineiden valmistajia ja maahantuojia toimittamaan lisätietoja ja suorittamaan lisäkokeita kyseisistä aineista. Kokeet olisi suoritettava esittelijöiden komissiolle toimittamien tutkimusprotokollien mukaisesti. |
| --- | --- |

(3)

Siksi on asianmukaista vaatia ensisijaisten aineiden valmistajia ja maahantuojia toimittamaan lisätietoja ja suorittamaan lisäkokeita kyseisistä aineista. Kokeet olisi suoritettava esittelijöiden komissiolle toimittamien tutkimusprotokollien mukaisesti.

| (4) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat asetuksen (ETY) N:o 793/93 15 artiklalla perustetun komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(4)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat asetuksen (ETY) N:o 793/93 15 artiklalla perustetun komitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Liitteessä lueteltujen aineiden valmistajien ja maahantuojien, jotka ovat toimittaneet tietoja asetuksen (ETY) N:o 793/93 3, 4, 7 ja 9 artiklan vaatimusten mukaisesti, on toimitettava liitteessä vaaditut tiedot ja suoritettava liitteessä vaaditut kokeet sekä toimitettava tulokset asianomaiselle esittelijälle.

Kokeet on suoritettava esittelijän määräämien tutkimusprotokollien mukaisesti.

Tulokset on toimitettava liitteessä säädetyissä määräajoissa.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 27 päivänä huhtikuuta 2005.

Komission puolesta

Stavros DIMAS

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 84, 5.4.1993, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 1882/2003 (EUVL L 284, 31.10.2003, s. 1).

1

---

LIITE

| Nro | Einecs-nro | CAS-nro | Aineen nimi | Esittelijä | Kokeita ja/tai tietojenantoa koskevat vaatimukset | Määräaika tämän asetuksen voimaantulosta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 201-245-8 | 80-05-7 | 4,4′-Isopropylideenidifenoli (1) | UK | Pitkäaikainen tutkimus vaikutuksista kalojen hormonitoimintaan sekä selvitys vaikutuksista siittiösolujen kehitykseen | 18 kuukautta |
| Pitkäaikainen myrkyllisyystutkimus sopivalla makean veden etanalajilla | 18 kuukautta |
| Kahden sukupolven tutkimus 4,4′-isopropylideenidifenolin vaikutuksista hiirillä OECD 416 -testiohjeen mukaisesti (tietyin muutoksin) | 39 kuukautta |
| 2 | 203-545-4 | 108-05-4 | Vinyyliasetaatti (2) | D | Lisätietoja polymerointilaitosten sijainnista ja poistoilman puhdistusmenetelmistä edustavissa laitoksissa | 6 kuukautta |
| 3 | 202-627-7 | 98-01-1 | 2-Furaldehydi (3) | NL | Pitkäaikainen myrkyllisyystesti kaloilla | 6 kuukautta |
| Pitkäaikainen myrkyllisyystesti vesikirpuilla (Daphnia) | 6 kuukautta |
| 4 | 201-622-7 | 85-68-7 | Butyylibentsyyliftalaatti (1) | N | Tietoja päästöistä Wupper-jokeen kaikista lähteistä | 12 kuukautta |
| Kasvien kaasutustesti | 12 kuukautta |
| Pitkäaikainen tutkimus vaikutuksista kalojen lisääntymiseen ja hormonitoimintaan | 12 kuukautta |
| Ilmassa esiintyvien paikallisten pitoisuuksien seurantatutkimus lähellä lattiapinnoitteiden ja tiivistysaineiden tuotantolaitoksia | 12 kuukautta |
| 5 | 201-329-4 | 81-15-2 | 5-Tert-butyyli-2,4,6-trinitro-m-ksyleeni (1) | NL | Biohajoavuuden simulointitesti puoliintumisajan määrittämiseksi meriympäristössä | 18 kuukautta |
| 6 | 200-663-8 | 67-66-3 | Kloroformi (3) | F | Valmistuksesta ja eri käyttötarkoituksista aiheutuvaa ympäristöaltistumista koskevat tiedot | 6 kuukautta |
| Kaksi pitkäaikaista myrkyllisyystestiä sedimenttien eliöillä | 6 kuukautta |
| Myrkyllisyystestit mikro-organismeilla:






  — | aktiivilietteellä tehdyt kokeet |

Nro

Einecs-nro

CAS-nro

Aineen nimi

Esittelijä

Kokeita ja/tai tietojenantoa koskevat vaatimukset

Määräaika tämän asetuksen voimaantulosta

1

201-245-8

80-05-7

4,4′-Isopropylideenidifenoli (1)

UK

Pitkäaikainen tutkimus vaikutuksista kalojen hormonitoimintaan sekä selvitys vaikutuksista siittiösolujen kehitykseen

18 kuukautta

Pitkäaikainen myrkyllisyystutkimus sopivalla makean veden etanalajilla

18 kuukautta

Kahden sukupolven tutkimus 4,4′-isopropylideenidifenolin vaikutuksista hiirillä OECD 416 -testiohjeen mukaisesti (tietyin muutoksin)

39 kuukautta

2

203-545-4

108-05-4

Vinyyliasetaatti (2)

D

Lisätietoja polymerointilaitosten sijainnista ja poistoilman puhdistusmenetelmistä edustavissa laitoksissa

6 kuukautta

3

202-627-7

98-01-1

2-Furaldehydi (3)

NL

Pitkäaikainen myrkyllisyystesti kaloilla

6 kuukautta

Pitkäaikainen myrkyllisyystesti vesikirpuilla (Daphnia)

6 kuukautta

4

201-622-7

85-68-7

Butyylibentsyyliftalaatti (1)

N

Tietoja päästöistä Wupper-jokeen kaikista lähteistä

12 kuukautta

Kasvien kaasutustesti

12 kuukautta

Pitkäaikainen tutkimus vaikutuksista kalojen lisääntymiseen ja hormonitoimintaan

12 kuukautta

Ilmassa esiintyvien paikallisten pitoisuuksien seurantatutkimus lähellä lattiapinnoitteiden ja tiivistysaineiden tuotantolaitoksia

12 kuukautta

5

201-329-4

81-15-2

5-Tert-butyyli-2,4,6-trinitro-m-ksyleeni (1)

NL

Biohajoavuuden simulointitesti puoliintumisajan määrittämiseksi meriympäristössä

18 kuukautta

6

200-663-8

67-66-3

Kloroformi (3)

F

Valmistuksesta ja eri käyttötarkoituksista aiheutuvaa ympäristöaltistumista koskevat tiedot

6 kuukautta

Kaksi pitkäaikaista myrkyllisyystestiä sedimenttien eliöillä

6 kuukautta

Myrkyllisyystestit mikro-organismeilla:

—

aktiivilietteellä tehdyt kokeet

| — | nitrifikaationestokoe tuotantopaikoilla |
| --- | --- |

—

nitrifikaationestokoe tuotantopaikoilla

| — | metaania tuottavien bakteerien estoa koskeva koe |
| --- | --- |

—

metaania tuottavien bakteerien estoa koskeva koe

6 kuukautta

7

202-974-4

101-77-9

4,4′-Metyleenidianiliini (2)

D

Pitkäaikainen myrkyllisyystesti sedimenttien eliöillä (Chironomus spec.)

6 kuukautta

Pitkäaikainen myrkyllisyystesti sedimenttien eliöillä (Hyalella azteca)

6 kuukautta

8

231-152-8

215-146-2

7440-43-9

1306-19-0

Kadmium (1)

Kadmiumoksidi (1)

B

Ekotoksisuustestit erittäin pehmeässä vedessä

12 kuukautta

SEM/AVS-menetelmän soveltuvuuden validointi (biosaatavuus sedimenteissä)

12 kuukautta

9

231-668-3

7681-52-9

Natriumhypokloriitti (3)

IT

Kokonaisjätevesien arviointi

9 kuukautta

10

247-148-4

25637-99-4

Heksabromisyklododekaani (3)

S

Biohajoavuuden simulointitesti luotettavien puoliintumisaikojen selvittämiseksi sekä metaboliittien määrittämiseksi

8 kuukautta

11

201-236-9

79-94-7

Tetrabromibisfenoli-A (4)

UK

Käyttötapojen selventäminen

9 kuukautta

Pitkäaikainen myrkyllisyystesti sedimentissä elävällä Chironomus riparius -eliöllä

9 kuukautta

Pitkäaikainen myrkyllisyystesti vedessä elävällä Chironomus riparius -eliöllä

9 kuukautta

Myrkyllisyystutkimus simpukoilla

9 kuukautta

Tutkimus hajoamisesta bisfenoli-A:ksi sedimenteissä

9 kuukautta

12

287-476-5

85535-84-8

C10–13-Kloorialkaanit (lyhytketjuiset klooratut parafiinit) (2)

UK

Tiedot päästöistä johtuvasta ympäristöaltistumisesta

3 kuukautta

Biohajoavuuden simulointitesti puoliintumisajan määrittämiseksi meriympäristössä

18 kuukautta

---

(1)  Komission asetuksen (EY) N:o 143/97 liitteessä mainittu aine (EYVL L 25, 28.1.1997, s. 13; kolmas ensisijaisten aineiden luettelo).

(2)  Komission asetuksen (EY) N:o 1179/94 liitteessä mainittu aine (EYVL L 131, 26.5.1994, s. 3; ensimmäinen ensisijaisten aineiden luettelo).

(3)  Komission asetuksen (EY) N:o 2268/95 liitteessä mainittu aine (EYVL L 231, 28.9.1995, s. 18; toinen ensisijaisten aineiden luettelo).

(4)  Komission asetuksen (EY) N:o 2364/2000 liitteessä mainittu aine (EYVL L 273, 26.10.2000, s. 5; neljäs ensisijaisten aineiden luettelo).

---

| 28.4.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 107/17 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 107/17

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 643/2005,

annettu 27 päivänä huhtikuuta 2005,

Euroopan yhteisöjen muuta kuin rahoitusomaisuutta koskevasta kirjanpidosta annetun asetuksen (EY) N:o 2909/2000 kumoamisesta

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25 päivänä kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 (1) ja erityisesti sen 133 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Euroopan yhteisöjen muuta kuin rahoitusomaisuutta koskevasta kirjanpidosta 29 päivänä joulukuuta 2000 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 2909/2000 (2) vahvistetaan muuta kuin rahoitusomaisuutta koskevat kirjanpitosäännöt ja -menetelmät 21 päivänä joulukuuta 1977 annetun varainhoitoasetuksen mukaisesti. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan yhteisöjen muuta kuin rahoitusomaisuutta koskevasta kirjanpidosta 29 päivänä joulukuuta 2000 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 2909/2000 (2) vahvistetaan muuta kuin rahoitusomaisuutta koskevat kirjanpitosäännöt ja -menetelmät 21 päivänä joulukuuta 1977 annetun varainhoitoasetuksen mukaisesti.

| (2) | Joulukuun 21 päivänä 1977 annettu varainhoitoasetus on korvattu asetuksella (EY) N:o 1605/2002. |
| --- | --- |

(2)

Joulukuun 21 päivänä 1977 annettu varainhoitoasetus on korvattu asetuksella (EY) N:o 1605/2002.

| (3) | Uuden varainhoitoasetuksen VII osaston 133 artiklassa säädetään, että komission tilinpitäjä vahvistaa kirjanpidossa noudatettavat säännöt ja menetelmät. |
| --- | --- |

(3)

Uuden varainhoitoasetuksen VII osaston 133 artiklassa säädetään, että komission tilinpitäjä vahvistaa kirjanpidossa noudatettavat säännöt ja menetelmät.

| (4) | Asetuksen (EY) N:o 1605/2002 181 artiklan 2 kohdan 3 alakohdassa säädetään, että VII osaston säännöksiä sovelletaan täysimääräisesti varainhoitovuodesta 2005 alkaen. |
| --- | --- |

(4)

Asetuksen (EY) N:o 1605/2002 181 artiklan 2 kohdan 3 alakohdassa säädetään, että VII osaston säännöksiä sovelletaan täysimääräisesti varainhoitovuodesta 2005 alkaen.

| (5) | Sen vuoksi asetus (EY) N:o 2909/2000 olisi kumottava 1 päivästä tammikuuta 2005, mutta säädettävä, että asetusta sovelletaan varainhoitovuotta 2005 aiempiin varainhoitovuosiin liittyviin kirjanpitotapahtumiin, |
| --- | --- |

(5)

Sen vuoksi asetus (EY) N:o 2909/2000 olisi kumottava 1 päivästä tammikuuta 2005, mutta säädettävä, että asetusta sovelletaan varainhoitovuotta 2005 aiempiin varainhoitovuosiin liittyviin kirjanpitotapahtumiin,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Kumotaan asetus (EY) N:o 2909/2000.

Sitä sovelletaan kuitenkin varainhoitovuotta 2005 aiempiin varainhoitovuosiin liittyviin kirjanpitotapahtumiin.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2005.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 27 päivänä huhtikuuta 2005.

Komission puolesta

Dalia GRYBAUSKAITĖ

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1.

1

(2)  EYVL L 336, 30.12.2000, s. 75.

2

---

| 28.4.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 107/18 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 107/18

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 644/2005,

annettu 27 päivänä huhtikuuta 2005,

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1760/2000 säädetyn hyväksytyissä tiloissa kulttuuri- ja historiallisissa tarkoituksissa pidettävien nautaeläinten erityisen tunnistusjärjestelmän hyväksymisestä

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon nautaeläinten tunnistus- ja rekisteröintijärjestelmän käyttöönottamisesta sekä naudanlihan ja naudanlihatuotteiden pakollisesta merkitsemisestä ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 820/97 kumoamisesta 17 päivänä heinäkuuta 2000 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1760/2000 (1) ja erityisesti sen 4 artiklan 1 kohdan kolmannen alakohdan sekä 10 artiklan johdantolauseen ja a alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksessa (EY) N:o 1760/2000 säädetään, että jokaisen jäsenvaltion on otettava käyttöön nautaeläinten tunnistusjärjestelmä, johon sisältyy useita tunnistamisessa ja rekisteröinnissä käytettäviä osatekijöitä. Erityisesti siinä säädetään, että kaikki tilalla olevat 31 päivän joulukuuta 1997 jälkeen syntyneet tai yhteisön sisäiseen kauppaan 1 päivän tammikuuta 1998 jälkeen tarkoitetut eläimet sekä Tšekissä, Virossa, Kyproksessa, Latviassa, Liettuassa, Unkarissa, Maltassa, Puolassa, Sloveniassa tai Slovakiassa sijaitsevalla tilalla olevat liittymispäivään mennessä syntyneet tai yhteisön sisäiseen kauppaan kyseisen päivän jälkeen tarkoitetut eläimet on merkittävä toimivaltaisen viranomaisen hyväksymällä, kumpaankin korvaan kiinnitettävällä tunnistusmerkillä (”hyväksytyt korvamerkit”). Asetuksessa säädetään myös, että molemmissa korvamerkeissä on oltava sama yksilöllinen tunnistuskoodi (”yksilöllinen tunnistuskoodi”), jonka avulla jokainen yksittäinen eläin ja sen syntymätila voidaan tunnistaa. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksessa (EY) N:o 1760/2000 säädetään, että jokaisen jäsenvaltion on otettava käyttöön nautaeläinten tunnistusjärjestelmä, johon sisältyy useita tunnistamisessa ja rekisteröinnissä käytettäviä osatekijöitä. Erityisesti siinä säädetään, että kaikki tilalla olevat 31 päivän joulukuuta 1997 jälkeen syntyneet tai yhteisön sisäiseen kauppaan 1 päivän tammikuuta 1998 jälkeen tarkoitetut eläimet sekä Tšekissä, Virossa, Kyproksessa, Latviassa, Liettuassa, Unkarissa, Maltassa, Puolassa, Sloveniassa tai Slovakiassa sijaitsevalla tilalla olevat liittymispäivään mennessä syntyneet tai yhteisön sisäiseen kauppaan kyseisen päivän jälkeen tarkoitetut eläimet on merkittävä toimivaltaisen viranomaisen hyväksymällä, kumpaankin korvaan kiinnitettävällä tunnistusmerkillä (”hyväksytyt korvamerkit”). Asetuksessa säädetään myös, että molemmissa korvamerkeissä on oltava sama yksilöllinen tunnistuskoodi (”yksilöllinen tunnistuskoodi”), jonka avulla jokainen yksittäinen eläin ja sen syntymätila voidaan tunnistaa.

| (2) | Asetuksessa (EY) N:o 1760/2000 säädetään myös, että kulttuuri- ja urheilutapahtumiin (messuja ja näyttelyitä lukuunottamatta) tarkoitetut nautaeläimet voidaan merkitä korvamerkin sijasta vastaavat takeet antavalla ja komission hyväksymällä tunnistusjärjestelmällä. |
| --- | --- |

(2)

Asetuksessa (EY) N:o 1760/2000 säädetään myös, että kulttuuri- ja urheilutapahtumiin (messuja ja näyttelyitä lukuunottamatta) tarkoitetut nautaeläimet voidaan merkitä korvamerkin sijasta vastaavat takeet antavalla ja komission hyväksymällä tunnistusjärjestelmällä.

| (3) | Joulukuun 17 päivänä 1999 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 2680/1999 kulttuuri- ja urheilutapahtumiin tarkoitettujen sonnien tunnistusjärjestelmän hyväksymisestä (2) säädetään tällaisista erikseen määriteltyjen yhdistysten kantakirjoihin merkityistä sonneista. Kyseistä asetusta voidaan kuitenkin soveltaa vain tiettyihin sonnirotuihin ja tietyissä jäsenvaltioissa sijaitseviin yhdistyksiin. |
| --- | --- |

(3)

Joulukuun 17 päivänä 1999 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 2680/1999 kulttuuri- ja urheilutapahtumiin tarkoitettujen sonnien tunnistusjärjestelmän hyväksymisestä (2) säädetään tällaisista erikseen määriteltyjen yhdistysten kantakirjoihin merkityistä sonneista. Kyseistä asetusta voidaan kuitenkin soveltaa vain tiettyihin sonnirotuihin ja tietyissä jäsenvaltioissa sijaitseviin yhdistyksiin.

| (4) | Siksi on syytä antaa erillinen asetus erityisen tunnistusjärjestelmän käyttöön ottamisesta, kun on kyse eläimistä, jotka toimivaltainen viranomainen on tunnustanut kulttuuri- ja historiallisissa tarkoituksissa pidettäviksi (”eläimet”) mainittuun tarkoitukseen hyväksymissään tiloissa (”tilat”). |
| --- | --- |

(4)

Siksi on syytä antaa erillinen asetus erityisen tunnistusjärjestelmän käyttöön ottamisesta, kun on kyse eläimistä, jotka toimivaltainen viranomainen on tunnustanut kulttuuri- ja historiallisissa tarkoituksissa pidettäviksi (”eläimet”) mainittuun tarkoitukseen hyväksymissään tiloissa (”tilat”).

| (5) | Erityinen tunnistusjärjestelmä saisi poiketa asetuksesta (EY) N:o 1760/2000 vain hyväksyttyjen korvamerkkien kiinnittämisen ja poistamisen osalta. Tämä asetus ei rajoita asetuksen (EY) N:o 1760/2000 muiden säännösten soveltamista. |
| --- | --- |

(5)

Erityinen tunnistusjärjestelmä saisi poiketa asetuksesta (EY) N:o 1760/2000 vain hyväksyttyjen korvamerkkien kiinnittämisen ja poistamisen osalta. Tämä asetus ei rajoita asetuksen (EY) N:o 1760/2000 muiden säännösten soveltamista.

| (6) | Asetuksessa (EY) N:o 1760/2000 säädetystä poiketen on syytä säätää, että hyväksytyt korvamerkit voidaan poistaa ilman toimivaltaisen viranomaisen antamaa lupaa mutta sen valvonnassa sen jälkeen, kun eläimet on siirretty tiloihin ja että korvamerkkejä ei tarvitse kiinnittää näissä tiloissa syntyneisiin eläimiin. Molemmissa tapauksissa eläimet on merkittävä erityisillä tunnistusmenetelmillä. Hyväksytyt korvamerkit on kiinnitettävä eläimiin, kun ne siirretään pois tiloista, tai merkkien on seurattava eläinten mukana, jos ne siirretään suoraan toisiin tiloihin. |
| --- | --- |

(6)

Asetuksessa (EY) N:o 1760/2000 säädetystä poiketen on syytä säätää, että hyväksytyt korvamerkit voidaan poistaa ilman toimivaltaisen viranomaisen antamaa lupaa mutta sen valvonnassa sen jälkeen, kun eläimet on siirretty tiloihin ja että korvamerkkejä ei tarvitse kiinnittää näissä tiloissa syntyneisiin eläimiin. Molemmissa tapauksissa eläimet on merkittävä erityisillä tunnistusmenetelmillä. Hyväksytyt korvamerkit on kiinnitettävä eläimiin, kun ne siirretään pois tiloista, tai merkkien on seurattava eläinten mukana, jos ne siirretään suoraan toisiin tiloihin.

| (7) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(7)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston komitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Aihe

Tässä asetuksessa säädetään erityisestä tunnistusjärjestelmästä nautaeläimille, jotka toimivaltainen viranomainen on hyväksynyt kulttuuri- ja historiallisissa tarkoituksissa pidettäviksi (”eläimet”) mainittuun tarkoitukseen hyväksymissään tiloissa (”tilat”).

2 artikla

Asetuksen (EY) N:o 1760/2000 4 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisten korvamerkkien poistaminen ja kiinnittäminen

1.   Eläinten pitäjällä on oltava aina hallussaan asetuksen (EY) N:o 1760/2000 4 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaiset toimivaltaisen viranomaisen hyväksymät kaksi korvamerkkiä (”hyväksytyt korvamerkit”).

2.   Poiketen siitä, mitä asetuksen (EY) N:o 1760/2000 4 artiklan 5 kohdassa säädetään, hyväksytyt korvamerkit voidaan eläimiä tiloihin siirrettäessä poistaa ilman toimivaltaisen viranomaisen antamaa lupaa mutta sen valvonnassa, mikäli eläimet merkitään toimivaltaisen viranomaisen valitsemalla tämän asetuksen 3 artiklan 1 kohdan mukaisella tunnistusmenetelmällä viimeistään silloin, kun hyväksytyt korvamerkit poistetaan.

3.   Poiketen siitä, mitä asetuksen (EY) N:o 1760/2000 4 artiklan 2 kohdassa säädetään, tilalla syntyneisiin eläimiin ei ole pakollista kiinnittää hyväksyttyjä korvamerkkejä, mikäli eläimet viimeistään 20 päivän ikäisinä merkitään toimivaltaisen viranomaisen valitsemalla tämän asetuksen 3 artiklan 1 kohdan mukaisella tunnistusmenetelmällä.

4.   Hyväksytyt korvamerkit on kiinnitettävä eläimiin ennen kuin ne siirretään pois tiloista.

Jos eläimet kuitenkin siirretään suoraan muihin artiklassa 1 tarkoitettuihin tiloihin samassa jäsenvaltiossa, riittää, että hyväksytyt korvamerkit seuraavat eläinten mukana siirron aikana.

3 artikla

Tunnistamismenetelmät

1.   Eläimet on voitava tunnistaa asetuksen (EY) N:o 1760/2000 4 artiklan 1 kohdan ensimmäisessä alakohdassa säädetyn yksilöllisen tunnistuskoodin avulla. Kyseisen koodin on sisällyttävä seuraaviin menetelmiin, joista toimivaltainen viranomainen valitsee yhden:

| a) | kaksi muovista tai metallista korvamerkkiä; |
| --- | --- |

a)

kaksi muovista tai metallista korvamerkkiä;

| b) | yksi muovinen tai metallinen korvamerkki ja polttomerkki; |
| --- | --- |

b)

yksi muovinen tai metallinen korvamerkki ja polttomerkki;

| c) | tatuointi; tai |
| --- | --- |

c)

tatuointi; tai

| d) | pötsiin sijoitettava elektroninen tunniste. |
| --- | --- |

d)

pötsiin sijoitettava elektroninen tunniste.

2.   Poiketen siitä, mitä kohdassa 1 säädetään, toimivaltainen viranomainen voi antaa luvan merkitä eläimet injektoitavaan transponderiin sijoitetun elektronisen tunnisteen avulla, mikäli tällä tavalla merkityt eläimet eivät päädy elintarvikeketjuun.

4 artikla

Erityinen rekisteritunnus

Toimivaltainen viranomainen antaa erityisen rekisteritunnuksen kaikille asianomaisille tiloille.

Kyseinen tunnus rekisteröidään asetuksen (EY) N:o 1760/2000 5 artiklan mukaiseen nautaeläimiä koskevaan kansalliseen ATK-pohjaiseen tietokantaan.

5 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 27 päivänä huhtikuuta 2005.

Komission puolesta

Markos KYPRIANOU

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 204, 11.8.2000, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna vuoden 2003 liittymisasiakirjalla.

1

(2)  EYVL L 326, 18.12.1999, s. 16.

2

---

| 28.4.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 107/20 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 107/20

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 645/2005,

annettu 27 päivänä huhtikuuta 2005,

tuontitodistusten myöntämisestä ruokosokerille tietyissä tariffikiintiöissä ja tiettyjen etuuskohtelusopimusten mukaisesti

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon sokerialan yhteisestä markkinajärjestelystä 19 päivänä kesäkuuta 2001 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1260/2001 (1),

ottaa huomioon luettelossa CXL olevien myönnytysten täytäntöönpanosta GATT-sopimuksen XXIV artiklan 6 kohdan mukaisesti käytyjen neuvottelujen päättymisen seurauksena 18 päivänä kesäkuuta 1996 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1095/96 (2),

ottaa huomioon eräissä tariffikiintiöissä tai etuuskohtelusopimusten mukaisesti tapahtuvaa ruokosokerin tuontia koskevista yksityiskohtaisista soveltamissäännöistä markkinointivuosiksi 2003/2004, 2004/2005 ja 2005/2006 sekä asetusten (EY) N:o 1464/95 ja (EY) N:o 779/96 muuttamisesta 30 päivänä kesäkuuta 2003 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1159/2003 (3) ja erityisesti sen 5 artiklan 3 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (EY) N:o 1159/2003 9 artiklassa säädetään yksityiskohtaisista säännöistä, jotka koskevat valkoisen sokerin ekvivalenttina ilmaistujen, CN-koodiin 1701 kuuluvien tuotteiden AKT-pöytäkirjan ja Intia-sopimuksen allekirjoittajamaista peräisin olevan tuonnin tullittoman toimitusvelvoitteen määrittämistä. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (EY) N:o 1159/2003 9 artiklassa säädetään yksityiskohtaisista säännöistä, jotka koskevat valkoisen sokerin ekvivalenttina ilmaistujen, CN-koodiin 1701 kuuluvien tuotteiden AKT-pöytäkirjan ja Intia-sopimuksen allekirjoittajamaista peräisin olevan tuonnin tullittoman toimitusvelvoitteen määrittämistä.

| (2) | Asetuksen (EY) N:o 1159/2003 16 artiklassa säädetään yksityiskohtaisista säännöistä, jotka koskevat valkoisen sokerin ekvivalenttina ilmaistujen, CN-koodiin 1701 11 10 kuuluvien tuotteiden AKT-pöytäkirjan ja Intia-sopimuksen allekirjoittajamaista peräisin olevan tuonnin tullittomien tariffikiintiöiden määrittämistä. |
| --- | --- |

(2)

Asetuksen (EY) N:o 1159/2003 16 artiklassa säädetään yksityiskohtaisista säännöistä, jotka koskevat valkoisen sokerin ekvivalenttina ilmaistujen, CN-koodiin 1701 11 10 kuuluvien tuotteiden AKT-pöytäkirjan ja Intia-sopimuksen allekirjoittajamaista peräisin olevan tuonnin tullittomien tariffikiintiöiden määrittämistä.

| (3) | Asetuksen (EY) N:o 1159/2003 22 artiklassa avataan Brasiliasta, Kuubasta ja muista kolmansista maista tapahtuvan CN-koodiin 1701 11 10 kuuluvien tuotteiden tuontia varten tariffikiintiöt, joissa tulli on 98 euroa tonnilta. |
| --- | --- |

(3)

Asetuksen (EY) N:o 1159/2003 22 artiklassa avataan Brasiliasta, Kuubasta ja muista kolmansista maista tapahtuvan CN-koodiin 1701 11 10 kuuluvien tuotteiden tuontia varten tariffikiintiöt, joissa tulli on 98 euroa tonnilta.

| (4) | Toimivaltaisille viranomaisille on esitetty 18 päivän ja 22 päivän huhtikuuta 2005 välisellä viikolla asetuksen (EY) N:o 1159/2003 5 artiklan 1 kohdan mukaisesti tuontitodistushakemuksia, joissa haettu kokonaismäärä ylittää asetuksen (EY) N:o 1159/2003 16 artiklassa tarkoitetun etuuskohteluun oikeutetun sokerin kiintiön. |
| --- | --- |

(4)

Toimivaltaisille viranomaisille on esitetty 18 päivän ja 22 päivän huhtikuuta 2005 välisellä viikolla asetuksen (EY) N:o 1159/2003 5 artiklan 1 kohdan mukaisesti tuontitodistushakemuksia, joissa haettu kokonaismäärä ylittää asetuksen (EY) N:o 1159/2003 16 artiklassa tarkoitetun etuuskohteluun oikeutetun sokerin kiintiön.

| (5) | Näin ollen komission on vahvistettava vähennyskerroin, jotta todistukset voidaan myöntää suhteessa käytettävissä olevaan määrään, ja ilmoitettava kyseisten määrien täyttymisestä, |
| --- | --- |

(5)

Näin ollen komission on vahvistettava vähennyskerroin, jotta todistukset voidaan myöntää suhteessa käytettävissä olevaan määrään, ja ilmoitettava kyseisten määrien täyttymisestä,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Tuontitodistukset, joita on haettu asetuksen (EY) N:o 1159/2003 5 artiklan 1 kohdan mukaisesti 18 päivän ja 22 päivän huhtikuuta 2005 välisenä aikana, myönnetään tämän asetuksen liitteessä mainittujen määrien rajoissa.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 28 päivänä huhtikuuta 2005.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 27 päivänä huhtikuuta 2005.

Komission puolesta

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EYVL L 178, 30.6.2001, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 39/2004 (EUVL L 6, 10.1.2004, s. 16).

1

(2)  EYVL L 146, 20.6.1996, s. 1.

2

(3)  EUVL L 162, 1.7.2003, s. 25. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 1409/2004 (EUVL L 256, 3.8.2004, s. 11).

3

---

LIITE

Etuuskohteluun oikeutettu AKT–INTIA-sokeri

Asetuksen (EY) N:o 1159/2003 II osasto

Markkinointivuosi 2004/2005

| Maa | Haetuista määristä myönnettävä osuus viikolla 18.–22.4.2005 | Raja |
| --- | --- | --- |
| Barbados | 100 | |
| Belize | 0 | Täynnä |
| Kongo | 100 | |
| Fidžisaaret | 100 | |
| Guyana | 100 | |
| Intia | 100 | |
| Norsunluurannikko | 100 | |
| Jamaika | 100 | |
| Kenia | 100 | |
| Madagaskar | 100 | |
| Malawi | 100 | |
| Mauritius | 100 | |
| Mosambik | 0 | Täynnä |
| Saint Kitts ja Nevis | 100 | |
| Swazimaa | 100 | |
| Tansania | 100 | |
| Trinidad ja Tobago | 100 | |
| Zambia | 100 | |
| Zimbabwe | 0 | Täynnä |

Maa

Haetuista määristä myönnettävä osuus viikolla 18.–22.4.2005

Raja

Barbados

100

Belize

0

Täynnä

Kongo

100

Fidžisaaret

100

Guyana

100

Intia

100

Norsunluurannikko

100

Jamaika

100

Kenia

100

Madagaskar

100

Malawi

100

Mauritius

100

Mosambik

0

Täynnä

Saint Kitts ja Nevis

100

Swazimaa

100

Tansania

100

Trinidad ja Tobago

100

Zambia

100

Zimbabwe

0

Täynnä

Erityiseen etuuskohteluun oikeutettu sokeri

Asetuksen (EY) N:o 1159/2003 III osasto

Markkinointivuosi 2004/2005

| Maa | Haetuista määristä myönnettävä osuus viikolla 18.–22.4.2005 | Raja |
| --- | --- | --- |
| Intia | 100 | |
| AKT | 100 | |

Maa

Haetuista määristä myönnettävä osuus viikolla 18.–22.4.2005

Raja

Intia

100

AKT

100

CXL-myönnytyksiin oikeutettu sokeri

Asetuksen (EY) N:o 1159/2003 IV osasto

Markkinointivuosi 2004/2005

| Maa | Haetuista määristä myönnettävä osuus viikolla 18.–22.4.2005 | Raja |
| --- | --- | --- |
| Brasilia | 0 | Täynnä |
| Kuuba | 0 | Täynnä |
| Muut kolmannet maat | 0 | Täynnä |

Maa

Haetuista määristä myönnettävä osuus viikolla 18.–22.4.2005

Raja

Brasilia

0

Täynnä

Kuuba

0

Täynnä

Muut kolmannet maat

0

Täynnä

---

| 28.4.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 107/22 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 107/22

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 646/2005,

annettu 27 päivänä huhtikuuta 2005,

asetuksen (EY) N:o 638/2003 mukaisesti vuoden 2005 tammikuun viiden ensimmäisen työpäivän kuluessa jätetyistä hakemuksista AKT-maista sekä merentakaisista maista ja merentakaisilta alueilta (MMA) peräisin olevan riisin tuontitodistusten myöntämisestä annetun asetuksen (EY) N:o 94/2005 muuttamisesta

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon neuvoston asetuksen (EY) N:o 2286/2002 ja neuvoston päätöksen 2001/822/EY soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioista (AKT) sekä merentakaisista maista ja merentakaisilta alueilta (MMA) peräisin olevan riisin tuontijärjestelmän osalta 9 päivänä huhtikuuta 2003 annetun komission asetuksen (EY) N:o 638/2003 (1) ja erityisesti sen 17 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

Vuoden 2005 tammikuun osuuden tuoteluokittain kirjattujen määrien tarkastuksen perusteella kävi ilmi, että yhdessä jäsenvaltiossa oli tehty kirjaamisvirhe. Virheen seurauksena komission asetuksen (EY) N:o 94/2005 (2) liitteessä vahvistetut toukokuun 2005 osuudessa käytettävissä olevat määrät ovat pienentyneet. Sen vuoksi kyseinen asetus olisi muutettava, jotta voitaisiin ottaa huomioon tammikuun osuutta koskevat tosiasiallisesti jätetyt hakemukset ja saattaa mainitut määrät käytettäviksi toukokuun osuudessa,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Korvataan asetuksen (EY) N:o 94/2005 liite tämän asetuksen liitteellä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 27 päivänä huhtikuuta 2005.

Komission puolesta

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EUVL L 93, 10.4.2003, s. 3.

1

(2)  EUVL L 19, 21.1.2005, s. 40.

2

---

LIITE

Tammikuun 2005 osuuden osalta haettuihin määriin sovellettavat vähennysprosentit ja seuraavaan osuuteen siirrettävät määrät

| Alkuperä/tuote | Vähennysprosentti | Toukokuun 2005 osuuteen siirrettävä määrät (t) |
| --- | --- | --- |
| Alankomaiden Antillit ja Aruba | Vähiten kehittyneet MMA:t | Alankomaiden Antillit ja Aruba | Vähiten kehittyneet MMA:t |
| MMA (asetuksen (EY) N:o 638/2003 10 artiklan 1 kohdan a ja b alakohta)






  — | CN-koodi 1006 |

Alkuperä/tuote

Vähennysprosentti

Toukokuun 2005 osuuteen siirrettävä määrät (t)

Alankomaiden Antillit ja Aruba

Vähiten kehittyneet MMA:t

Alankomaiden Antillit ja Aruba

Vähiten kehittyneet MMA:t

MMA (asetuksen (EY) N:o 638/2003 10 artiklan 1 kohdan a ja b alakohta)

—

CN-koodi 1006

0

0

3 327,727

3 334

| Alkuperä/tuote | Vähennysprosentti | Toukokuun 2005 osuuteen siirrettävä määrät (t) |
| --- | --- | --- |
| AKT (asetuksen (EY) N:o 638/2003 3 artiklan 1 kohta)






  — | CN-koodit 1006 10 21–1006 10 98, 1006 20 ja 1006 30 |

Alkuperä/tuote

Vähennysprosentti

Toukokuun 2005 osuuteen siirrettävä määrät (t)

AKT (asetuksen (EY) N:o 638/2003 3 artiklan 1 kohta)

—

CN-koodit 1006 10 21–1006 10 98, 1006 20 ja 1006 30

71,4487

—

AKT (asetuksen (EY) N:o 638/2003 5 artiklan 1 kohta)

| — | CN-koodit 1006 40 00 |
| --- | --- |

—

CN-koodit 1006 40 00

0

9 810

---

II Säädökset, joita ei tarvitse julkaista

Neuvosto

| 28.4.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 107/24 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 107/24

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS,

tehty 18 päivänä tammikuuta 2005,

sen toteamisesta Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 104 artiklan 8 kohdan mukaisesti, onko Helleenien tasavalta toteuttanut perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan nojalla annettujen neuvoston suositusten mukaisia tuloksellisia toimia

(2005/334/EY)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 104 artiklan 8 kohdan,

ottaa huomioon komission suosituksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Perustamissopimuksen 104 artiklan mukaisesti jäsenvaltioiden on vältettävä liiallisia julkistalouden alijäämiä. |
| --- | --- |

(1)

Perustamissopimuksen 104 artiklan mukaisesti jäsenvaltioiden on vältettävä liiallisia julkistalouden alijäämiä.

| (2) | Vakaus- ja kasvusopimus perustuu terveen julkisen talouden tavoitteeseen, jolla vahvistetaan edellytyksiä hintavakaudelle ja vahvalle ja kestävälle kasvulle sekä siten uusien työpaikkojen luomiselle. Vakaus- ja kasvusopimus sisältää perustamissopimuksen 104 artiklan määräysten mukaisen liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn täytäntöönpanon nopeuttamisesta ja selkeyttämisestä 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1467/97 (1), jonka tarkoituksena on edistää julkisen talouden liiallisten alijäämien pikaista korjaamista. |
| --- | --- |

(2)

Vakaus- ja kasvusopimus perustuu terveen julkisen talouden tavoitteeseen, jolla vahvistetaan edellytyksiä hintavakaudelle ja vahvalle ja kestävälle kasvulle sekä siten uusien työpaikkojen luomiselle. Vakaus- ja kasvusopimus sisältää perustamissopimuksen 104 artiklan määräysten mukaisen liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn täytäntöönpanon nopeuttamisesta ja selkeyttämisestä 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1467/97 (1), jonka tarkoituksena on edistää julkisen talouden liiallisten alijäämien pikaista korjaamista.

| (3) | Amsterdamissa 17 päivänä kesäkuuta 1997 annetussa vakaus- ja kasvusopimusta koskevassa Eurooppa-neuvoston päätöslauselmassa (2) kehotetaan kaikkia osapuolia eli jäsenvaltioita, neuvostoa ja komissiota panemaan täytäntöön perustamissopimus ja vakaus- ja kasvusopimus tiukasti ja oikea-aikaisesti. |
| --- | --- |

(3)

Amsterdamissa 17 päivänä kesäkuuta 1997 annetussa vakaus- ja kasvusopimusta koskevassa Eurooppa-neuvoston päätöslauselmassa (2) kehotetaan kaikkia osapuolia eli jäsenvaltioita, neuvostoa ja komissiota panemaan täytäntöön perustamissopimus ja vakaus- ja kasvusopimus tiukasti ja oikea-aikaisesti.

| (4) | Perustamissopimuksen 104 artiklan 6 kohdan nojalla 5 päivänä heinäkuuta 2004 tehdyssä neuvoston päätöksessä 2004/917/EY (3) todetaan, että Kreikassa on liiallinen alijäämä. |
| --- | --- |

(4)

Perustamissopimuksen 104 artiklan 6 kohdan nojalla 5 päivänä heinäkuuta 2004 tehdyssä neuvoston päätöksessä 2004/917/EY (3) todetaan, että Kreikassa on liiallinen alijäämä.

| (5) | Neuvosto on antanut perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan ja asetuksen (EY) N:o 1467/97 3 artiklan 4 kohdan nojalla suosituksen, jossa Kreikan hallitusta kehotetaan toteuttamaan 5 päivään marraskuuta 2004 mennessä toimia liiallisen alijäämän olemassaolon lopettamiseksi viimeistään vuonna 2005. Suosituksessa neuvosto kehottaa Helleenien tasavaltaa lopettamaan nykyisen liiallisen alijäämän tilanteen mahdollisimman nopeasti ja viimeistään vuoteen 2005 mennessä ja toteuttamaan luonteeltaan ensisijaisesti rakenteellisia korjaavia toimia, joiden määrä on vähintään yksi prosentti BKT:stä vuosina 2004–2005, mieluiten yhtäläisesti jaettuina kummallekin vuodelle. Lisäksi neuvosto suositti, että Helleenien tasavalta varmistaa, että julkisen velan suhde BKT:hen alenee riittävästi ja lähestyy viitearvoa riittävällä vauhdilla ja että erityistä huomiota olisi kiinnitettävä sellaisiin tekijöihin (muihin kuin nettoluotonottoon), jotka muuttavat velan määrää. Neuvosto kehotti Helleenien tasavaltaa myös kiireellisesti korjaamaan budjettitilastoissa paljastuneet vakavat puutteet parantamalla julkista taloutta koskevien tietojen keräämistä ja käsittelyä. |
| --- | --- |

(5)

Neuvosto on antanut perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan ja asetuksen (EY) N:o 1467/97 3 artiklan 4 kohdan nojalla suosituksen, jossa Kreikan hallitusta kehotetaan toteuttamaan 5 päivään marraskuuta 2004 mennessä toimia liiallisen alijäämän olemassaolon lopettamiseksi viimeistään vuonna 2005. Suosituksessa neuvosto kehottaa Helleenien tasavaltaa lopettamaan nykyisen liiallisen alijäämän tilanteen mahdollisimman nopeasti ja viimeistään vuoteen 2005 mennessä ja toteuttamaan luonteeltaan ensisijaisesti rakenteellisia korjaavia toimia, joiden määrä on vähintään yksi prosentti BKT:stä vuosina 2004–2005, mieluiten yhtäläisesti jaettuina kummallekin vuodelle. Lisäksi neuvosto suositti, että Helleenien tasavalta varmistaa, että julkisen velan suhde BKT:hen alenee riittävästi ja lähestyy viitearvoa riittävällä vauhdilla ja että erityistä huomiota olisi kiinnitettävä sellaisiin tekijöihin (muihin kuin nettoluotonottoon), jotka muuttavat velan määrää. Neuvosto kehotti Helleenien tasavaltaa myös kiireellisesti korjaamaan budjettitilastoissa paljastuneet vakavat puutteet parantamalla julkista taloutta koskevien tietojen keräämistä ja käsittelyä.

| (6) | Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1467/97 4 artiklan 2 kohdan mukaan neuvosto tekee päätöksensä asianomaisen jäsenvaltion hallituksen julkistamien päätösten perusteella harkitessaan, onko perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan nojalla annettujen suositusten perusteella toteutettu tuloksellisia toimia. |
| --- | --- |

(6)

Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1467/97 4 artiklan 2 kohdan mukaan neuvosto tekee päätöksensä asianomaisen jäsenvaltion hallituksen julkistamien päätösten perusteella harkitessaan, onko perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan nojalla annettujen suositusten perusteella toteutettu tuloksellisia toimia.

| (7) | Perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan mukaisessa neuvoston suosituksessa asetettuna määräaikana Helleenien tasavallan tekemien julkistettujen päätösten arvioinnin perusteella voidaan päätellä seuraavaa:






  — | vuodeksi 2004 ilmoitetuista rajoittavista toimenpiteistä huolimatta finanssipolitiikka on ollut selvästi elvyttävää neuvoston vaatimuksen vastaisesti. Tämä johtuu osittain tilastollisista tarkistuksista, joita on Eurostatin kanssa yhteistyössä tehty EKT 95:n tilastojärjestelmän soveltamiseksi oikein, olympialaisten järjestämiseen liittyvistä kustannusten ylittymisestä, joidenkin muiden menoerien kohdalla tapahtuneista ylityksistä ja vajauksesta tietyissä tuloerissä, joita ei ollut arvioitu oikein vuoden 2004 talousarviossa; |
| --- | --- | --- |

(7)

Perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan mukaisessa neuvoston suosituksessa asetettuna määräaikana Helleenien tasavallan tekemien julkistettujen päätösten arvioinnin perusteella voidaan päätellä seuraavaa:

—

vuodeksi 2004 ilmoitetuista rajoittavista toimenpiteistä huolimatta finanssipolitiikka on ollut selvästi elvyttävää neuvoston vaatimuksen vastaisesti. Tämä johtuu osittain tilastollisista tarkistuksista, joita on Eurostatin kanssa yhteistyössä tehty EKT 95:n tilastojärjestelmän soveltamiseksi oikein, olympialaisten järjestämiseen liittyvistä kustannusten ylittymisestä, joidenkin muiden menoerien kohdalla tapahtuneista ylityksistä ja vajauksesta tietyissä tuloerissä, joita ei ollut arvioitu oikein vuoden 2004 talousarviossa;

| — | vaikka vuodeksi 2005 ilmoitetut julkista taloutta koskevat toimenpiteet kompensoivat reilusti lipsumisen vuonna 2004, ne eivät ehkä varmista julkisen talouden alijäämän supistumista alle 3 prosenttiin BKT:stä vuonna 2005; |
| --- | --- |

—

vaikka vuodeksi 2005 ilmoitetut julkista taloutta koskevat toimenpiteet kompensoivat reilusti lipsumisen vuonna 2004, ne eivät ehkä varmista julkisen talouden alijäämän supistumista alle 3 prosenttiin BKT:stä vuonna 2005;

| — | julkisen velan suhde BKT:hen ei alene tyydyttävää vauhtia, ja lisäksi vuodeksi 2004 suunnitellut suuret virta-varanto-korjauserät osoittavat, että Kreikan hallitus ei ole toteuttanut mitään tehokkaita talousarvion ulkopuolisia rahoitustoimia, joilla vähennettäisiin lisävelkaantumista; |
| --- | --- |

—

julkisen velan suhde BKT:hen ei alene tyydyttävää vauhtia, ja lisäksi vuodeksi 2004 suunnitellut suuret virta-varanto-korjauserät osoittavat, että Kreikan hallitus ei ole toteuttanut mitään tehokkaita talousarvion ulkopuolisia rahoitustoimia, joilla vähennettäisiin lisävelkaantumista;

| — | Helleenien tasavalta on parantanut julkista taloutta koskevien tietojen keruuta ja käsittelyä erityisesti sotilasmenoja, korkomenoja ja sosiaaliturvamaksuja koskevien tietojen osalta. Tiiviissä yhteistyössä Eurostatin kanssa toteutettavilla lisätoimilla varmistetaan nykyisissä säännöksissä ja määräyksissä vaadittujen julkista taloutta koskevien tietojen ripeä ja asianmukainen toimittaminen. |
| --- | --- |

—

Helleenien tasavalta on parantanut julkista taloutta koskevien tietojen keruuta ja käsittelyä erityisesti sotilasmenoja, korkomenoja ja sosiaaliturvamaksuja koskevien tietojen osalta. Tiiviissä yhteistyössä Eurostatin kanssa toteutettavilla lisätoimilla varmistetaan nykyisissä säännöksissä ja määräyksissä vaadittujen julkista taloutta koskevien tietojen ripeä ja asianmukainen toimittaminen.

| (8) | Perustamissopimuksen 104 artiklan 8 kohdassa määrätään, että jos neuvosto toteaa, ettei sen perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan nojalla antama suositus ole johtanut tuloksellisiin toimiin, se voi päättää julkistaa suosituksensa. Helleenien tasavalta julkisti kuitenkin kyseisen suosituksen jo heinäkuussa 2004 vakaus- ja kasvusopimuksesta annetun Eurooppa-neuvoston päätöslauselman mukaisesti, |
| --- | --- |

(8)

Perustamissopimuksen 104 artiklan 8 kohdassa määrätään, että jos neuvosto toteaa, ettei sen perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan nojalla antama suositus ole johtanut tuloksellisiin toimiin, se voi päättää julkistaa suosituksensa. Helleenien tasavalta julkisti kuitenkin kyseisen suosituksen jo heinäkuussa 2004 vakaus- ja kasvusopimuksesta annetun Eurooppa-neuvoston päätöslauselman mukaisesti,

ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

1 artikla

Helleenien tasavalta ei ole toteuttanut 5 päivänä heinäkuuta 2004 annetun neuvoston suosituksen perusteella tuloksellisia toimia suosituksessa asetetussa ajassa.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu Helleenien tasavallalle.

Tehty Brysselissä 18 päivänä tammikuuta 2005.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

J.-C. JUNCKER

---

(1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 6.

1

(2)  EYVL C 236, 2.8.1997, s. 1.

2

(3)  EUVL L 389, 30.12.2004, s. 25.

3

---

Komissio

| 28.4.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 107/26 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 107/26

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 25 päivänä huhtikuuta 2005,

päätöksen 2001/657/EY muuttamisesta poikkeuksen laajentamiseksi ottamaan huomioon suolatut turskafileet ja suolattu kokonainen turska

(tiedoksiannettu numerolla K(2005) 1256)

(2005/335/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon merentakaisten maiden ja alueiden assosioinnista Euroopan yhteisöön 27 päivänä marraskuuta 2001 tehdyn neuvoston päätöksen 2001/822/EY (1) ja erityisesti sen liitteessä III olevan 37 artiklan 9 kohdan c alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Päätöksellä 2001/657/EY (2) myönnetään Saint Pierre ja Miquelonille sen erityistilanteen huomioon ottamiseksi poikkeus alkuperätuotteen käsitteen määritelmästä CN-koodiin 0304 20 kuuluvien jäädytettyjen turska-, punasimppu-, punakampela- ja ruijanpallasfileiden osalta. |
| --- | --- |

(1)

Päätöksellä 2001/657/EY (2) myönnetään Saint Pierre ja Miquelonille sen erityistilanteen huomioon ottamiseksi poikkeus alkuperätuotteen käsitteen määritelmästä CN-koodiin 0304 20 kuuluvien jäädytettyjen turska-, punasimppu-, punakampela- ja ruijanpallasfileiden osalta.

| (2) | Ranskan hallitus esitti 20 päivänä tammikuuta 2005 hakemuksen muutoksen saamiseksi päätökseen 2001/657/EY, jotta sille CN-koodiin 0304 20 kuuluvien jäädytettyjen turskafileiden osalta myönnetyn poikkeuksen soveltamisala laajennettaisiin koskemaan CN-koodiin 0305 30 kuuluvat suolatut turskafileet ja CN-koodiin 0305 62 kuuluvat suolatut kokonaiset turskat. |
| --- | --- |

(2)

Ranskan hallitus esitti 20 päivänä tammikuuta 2005 hakemuksen muutoksen saamiseksi päätökseen 2001/657/EY, jotta sille CN-koodiin 0304 20 kuuluvien jäädytettyjen turskafileiden osalta myönnetyn poikkeuksen soveltamisala laajennettaisiin koskemaan CN-koodiin 0305 30 kuuluvat suolatut turskafileet ja CN-koodiin 0305 62 kuuluvat suolatut kokonaiset turskat.

| (3) | Ranskan hallitus perustelee pyyntöään paikallisen teollisuuden Euroopan markkinoille suuntautuvan myynnin strategian uudelleenjärjestelyillä. |
| --- | --- |

(3)

Ranskan hallitus perustelee pyyntöään paikallisen teollisuuden Euroopan markkinoille suuntautuvan myynnin strategian uudelleenjärjestelyillä.

| (4) | Pyydetty poikkeus on perusteltavissa neuvoston päätöksen 2001/822/EY liitteessä III olevan 37 artiklan 1 kohdan säännöksillä, koska se on ensisijaisen tärkeä kalan- ja äyriäistenjalostusteollisuuden ja sen työpaikkojen säilymiselle. |
| --- | --- |

(4)

Pyydetty poikkeus on perusteltavissa neuvoston päätöksen 2001/822/EY liitteessä III olevan 37 artiklan 1 kohdan säännöksillä, koska se on ensisijaisen tärkeä kalan- ja äyriäistenjalostusteollisuuden ja sen työpaikkojen säilymiselle.

| (5) | Pyydetty muutos ei vaikuta turskalle myönnettyihin vuotuisiin kokonaismääriin eikä muuta poikkeuksen kestoa eikä siitä näin ollen aiheudu vakavaa haittaa yhteisön vakiintuneelle elinkeinolle. |
| --- | --- |

(5)

Pyydetty muutos ei vaikuta turskalle myönnettyihin vuotuisiin kokonaismääriin eikä muuta poikkeuksen kestoa eikä siitä näin ollen aiheudu vakavaa haittaa yhteisön vakiintuneelle elinkeinolle.

| (6) | Tämän vuoksi neuvoston päätös 2001/657/EY olisi muutettava. |
| --- | --- |

(6)

Tämän vuoksi neuvoston päätös 2001/657/EY olisi muutettava.

| (7) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat tullikoodeksikomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(7)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat tullikoodeksikomitean lausunnon mukaiset,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Muutetaan päätöksen 2001/657/EY liite tämän päätöksen liitteen mukaisesti.

2 artikla

Tätä päätöstä sovelletaan 1 päivästä toukokuuta 2005.

3 artikla

Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä 25 päivänä huhtikuuta 2005.

Komission puolesta

László KOVÁCS

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 314, 30.11.2001, s. 1.

1

(2)  EYVL L 231, 29.8.2001, s. 13.

2

---

LIITE

Korvataan päätöksen 2001/657/EY liite seuraavasti:

”LIITE

SAINT PIERRE JA MIQUELON

| Järjestysnumero | CN-koodi | Tavaran kuvaus | Ajanjakso | Määrä
  (tonnia) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.1651 | ex 0304 20
  ex 0305 30
  0305 62 | Jäädytetyt turskafileet
  Suolatut turskafileet
  Suolattu kokonainen turska | 1.9.2001–31.8.2002 | 1 100 |
| 1.9.2002–31.8.2003 | 1 100 |
| 1.9.2003–31.8.2004 | 1 100 |
| 1.9.2004–31.8.2005 | 1 100 |
| 1.9.2005–31.8.2006 | 1 100 |
| 09.1652 | ex 0304 20 | Jäädytetyt punasimppufileet | 1.9.2001–31.8.2002 | 60 |
| 1.9.2002–31.8.2003 | 60 |
| 1.9.2003–31.8.2004 | 60 |
| 1.9.2004–31.8.2005 | 60 |
| 1.9.2005–31.8.2006 | 60 |
| 09.1656 | ex 0304 20 | Jäädytetyt punakampelafileet | 1.9.2001–31.8.2002 | 11 |
| 1.9.2002–31.8.2003 | 11 |
| 1.9.2003–31.8.2004 | 11 |
| 1.9.2004–31.8.2005 | 11 |
| 1.9.2005–31.8.2006 | 11 |
| 09.1659 | ex 0304 20 | Jäädytetyt ruijanpallasfileet | 1.9.2001–31.8.2002 | 119 |
| 1.9.2002–31.8.2003 | 119 |
| 1.9.2003–31.8.2004 | 119 |
| 1.9.2004–31.8.2005 | 119 |
| 1.9.2005–31.8.2006 | 119” |

Järjestysnumero

CN-koodi

Tavaran kuvaus

Ajanjakso

Määrä

(tonnia)

09.1651

ex 0304 20

ex 0305 30

0305 62

Jäädytetyt turskafileet

Suolatut turskafileet

Suolattu kokonainen turska

1.9.2001–31.8.2002

1 100

1.9.2002–31.8.2003

1 100

1.9.2003–31.8.2004

1 100

1.9.2004–31.8.2005

1 100

1.9.2005–31.8.2006

1 100

09.1652

ex 0304 20

Jäädytetyt punasimppufileet

1.9.2001–31.8.2002

60

1.9.2002–31.8.2003

60

1.9.2003–31.8.2004

60

1.9.2004–31.8.2005

60

1.9.2005–31.8.2006

60

09.1656

ex 0304 20

Jäädytetyt punakampelafileet

1.9.2001–31.8.2002

11

1.9.2002–31.8.2003

11

1.9.2003–31.8.2004

11

1.9.2004–31.8.2005

11

1.9.2005–31.8.2006

11

09.1659

ex 0304 20

Jäädytetyt ruijanpallasfileet

1.9.2001–31.8.2002

119

1.9.2002–31.8.2003

119

1.9.2003–31.8.2004

119

1.9.2004–31.8.2005

119

1.9.2005–31.8.2006

119”

---

EUROOPAN TALOUSALUE

EFTAn valvontaviranomainen

| 28.4.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 107/28 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 107/28

---

EFTAn VALVONTAVIRANOMAISEN PÄÄTÖS

N:o 305/04/KOL,

tehty 1 päivänä joulukuuta 2004,

valtiontukea koskevien menettelysääntöjen ja aineellisten sääntöjen muuttamisesta 48. kerran muuttamalla 16 lukua: tuki vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi, ja ehdotus aiheellisiksi toimenpiteiksi

EFTAN VALVONTAVIRANOMAINEN, joka

ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen (1) ja erityisesti sen 61–63 artiklan sekä pöytäkirjan 26,

ottaa huomioon EFTA-valtioiden sopimuksen valvontaviranomaisen ja tuomioistuimen perustamisesta (2) ja erityisesti sen 24 artiklan ja 5 artiklan 2 kohdan b alakohdan, sen pöytäkirjassa 3 olevan I osan 1 artiklan ja pöytäkirjassa 3 olevan II osan 18 ja 19 artiklan (3),

sekä katsoo seuraavaa:

valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen 24 artiklan nojalla EFTAn valvontaviranomainen varmistaa ETA-sopimuksen valtiontukea koskevien määräysten soveltamisen,

valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen 5 artiklan 2 kohdan b alakohdan nojalla EFTAn valvontaviranomainen antaa ilmoituksia ja suuntaviivoja asioista, joita ETA-sopimus koskee, jos kyseisessä sopimuksessa taikka valvonta- ja tuomioistuinsopimuksessa nimenomaisesti näin määrätään tai jos se pitää sitä tarpeellisena,

EFTAn valvontaviranomainen palauttaa mieleen valtiontukea koskevat menettelysäännöt ja aineelliset säännöt (4), jotka se hyväksyi 19 päivänä tammikuuta 1994,

Euroopan komissio julkaisi 1 päivänä lokakuuta 2004 uuden tiedonannon valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi annetuista yhteisön suuntaviivoista ja teki ehdotuksen EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 1 kohdan mukaisiksi aiheellisiksi toimenpiteiksi (5),

kyseinen tiedonanto on merkityksellinen myös Euroopan talousalueen kannalta,

ETA:n valtiontukisääntöjen yhtenäinen soveltaminen on taattava koko Euroopan talousalueella,

ETA-sopimuksen liitteen XV lopussa olevaan lukuun ”YLEISTÄ” kuuluvan II kohdan mukaan EFTAn valvontaviranomaisen on Euroopan komissiota kuultuaan annettava oikeudelliset säädökset, jotka vastaavat Euroopan komission antamia säädöksiä,

EFTAn valvontaviranomainen on kuullut Euroopan komissiota,

EFTAn valvontaviranomainen on kuullut EFTA-valtioita 3 päivänä helmikuuta 2004 järjestetyssä monenvälisessä kokouksessa,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

| 1) | Valtiontuen suuntaviivojen 16 kappaletta muutetaan korvaamalla nykyinen 16 kappale tämän päätöksen liitteessä olevalla tekstillä. Lisäksi ehdotetaan tämän päätöksen liitteeseen sisältyviä aiheellisia toimenpiteitä. |
| --- | --- |

1)

Valtiontuen suuntaviivojen 16 kappaletta muutetaan korvaamalla nykyinen 16 kappale tämän päätöksen liitteessä olevalla tekstillä. Lisäksi ehdotetaan tämän päätöksen liitteeseen sisältyviä aiheellisia toimenpiteitä.

| 2) | Päätös annetaan tiedoksi EFTA-valtioille lähettämällä niille kirjeitse jäljennös tästä päätöksestä ja sen liitteestä. EFTA-valtioita pyydetään ilmoittamaan, hyväksyvätkö ne aiheelliset toimenpiteet yhden kuukauden kuluessa tämän kirjeen vastaanottamisesta. EFTA-valtioiden on alettava soveltaa uusia suuntaviivoja viimeistään 1 päivänä kesäkuuta 2005. |
| --- | --- |

2)

Päätös annetaan tiedoksi EFTA-valtioille lähettämällä niille kirjeitse jäljennös tästä päätöksestä ja sen liitteestä. EFTA-valtioita pyydetään ilmoittamaan, hyväksyvätkö ne aiheelliset toimenpiteet yhden kuukauden kuluessa tämän kirjeen vastaanottamisesta. EFTA-valtioiden on alettava soveltaa uusia suuntaviivoja viimeistään 1 päivänä kesäkuuta 2005.

| 3) | Päätös annetaan tiedoksi Euroopan komissiolle ETA-sopimuksen pöytäkirjassa 27 olevan d kohdan mukaisesti lähettämällä sille jäljennös tästä päätöksestä ja sen liitteestä. |
| --- | --- |

3)

Päätös annetaan tiedoksi Euroopan komissiolle ETA-sopimuksen pöytäkirjassa 27 olevan d kohdan mukaisesti lähettämällä sille jäljennös tästä päätöksestä ja sen liitteestä.

| 4) | Tämä päätös ja sen liite julkaistaan Euroopan unionin virallisen lehden ETA-osastossa ja ETA-täydennysosassa. |
| --- | --- |

4)

Tämä päätös ja sen liite julkaistaan Euroopan unionin virallisen lehden ETA-osastossa ja ETA-täydennysosassa.

| 5) | Jos EFTA-valtiot hyväksyvät ehdotuksen aiheellisista toimenpiteistä, niistä julkaistaan tiivistelmä Euroopan unionin virallisen lehden ETA-osastossa ja ETA-täydennysosassa. |
| --- | --- |

5)

Jos EFTA-valtiot hyväksyvät ehdotuksen aiheellisista toimenpiteistä, niistä julkaistaan tiivistelmä Euroopan unionin virallisen lehden ETA-osastossa ja ETA-täydennysosassa.

| 6) | Tämä päätös on todistusvoimainen englannin kielellä. |
| --- | --- |

6)

Tämä päätös on todistusvoimainen englannin kielellä.

| 7) | Päätös on osoitettu Norjalle, Islannille ja Liechtensteinille. |
| --- | --- |

7)

Päätös on osoitettu Norjalle, Islannille ja Liechtensteinille.

Tehty Brysselissä 1 päivänä joulukuuta 2004.

EFTAn valvontaviranomaisen puolesta

Hannes HAFSTEIN

Puheenjohtaja

Einar M. BULL

Kollegion jäsen

---

(1)  Jäljempänä ’ETA-sopimus’.

1

(2)  Jäljempänä ’valvonta- ja tuomioistuinsopimus’.

2

(3)  Valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirja 3 EFTA-valtioiden 10 päivänä joulukuuta 2001 muuttamassa muodossa. Elokuun 28 päivänä 2003 voimaan tulleilla muutoksilla pöytäkirjaan 3 sisällytettiin neuvoston asetus (EY) N:o 659/1999, annettu 22 päivänä maaliskuuta 1999, Euroopan yhteisön perustamissopimuksen [entisen] 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä.

3

(4)  Suuntaviivat ETA-sopimuksen 61 ja 62 artiklan sekä valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjassa 3 olevan 1 artiklan soveltamista ja tulkitsemista varten, EFTAn valvontaviranomaisen päätös, tehty 19 päivänä tammikuuta 1994, julkaistu EYVL:ssä L 231, 3.9.1994, s. 1 ja ETA-täydennysosassa N:o 32, muutettu viimeksi valvontaviranomaisen päätöksellä N:o 195/04/KOL, tehty 14 päivänä heinäkuuta 2004 (ei vielä julkaistu). Jäljempänä ’valtiontuen suuntaviivat’.

4

(5)  Komission tiedonanto – Yhteisön suuntaviivat valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi (EUVL C 244, 1.10.2004, s. 2).

5

---

LIITE

”16.   TUKI VAIKEUKSISSA OLEVIEN YRITYSTEN PELASTAMISEKSI JA RAKENTEIDEN UUDISTAMISEKSI (1)

16.1   Johdanto

| (1) | EFTAn valvontaviranomainen (jäljempänä ’valvontaviranomainen’) antoi alkuperäiset suuntaviivat vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi (2) vuonna 1994. Uudet suuntaviivat annettiin vuonna 1999 (3). |
| --- | --- |

(1)

EFTAn valvontaviranomainen (jäljempänä ’valvontaviranomainen’) antoi alkuperäiset suuntaviivat vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi (2) vuonna 1994. Uudet suuntaviivat annettiin vuonna 1999 (3).

| (2) | Antaessaan uudet, aikaisempiin versioihin pitkälti perustuvat suuntaviivat valvontaviranomainen pyrkii tekemään joitakin muutoksia ja selvennyksiä, joiden taustalla on monia eri tekijöitä (4). |
| --- | --- |

(2)

Antaessaan uudet, aikaisempiin versioihin pitkälti perustuvat suuntaviivat valvontaviranomainen pyrkii tekemään joitakin muutoksia ja selvennyksiä, joiden taustalla on monia eri tekijöitä (4).

| (3) | Tehottomien yritysten poistuminen markkinoilta on tavanomainen osa markkinoiden toimintaa. Tavanomaisena käytäntönä ei voi olla vaikeuksiin joutuneiden yritysten pelastaminen valtiontuen avulla. Pelastamis- ja rakenneuudistustoimiin myönnetty tuki on antanut aiemmin aihetta joihinkin kaikkein kiistanalaisimpiin valtiontukitapauksiin, ja se kuuluu eniten kilpailun vääristymistä aiheuttaviin valtiontukimuotoihin. Täten pääsääntönä pitäisi olla ETA-sopimuksen yleinen periaate valtiontuen kieltämisestä, ja tästä säännöstä poikkeamisen pitäisi olla rajoitettua. |
| --- | --- |

(3)

Tehottomien yritysten poistuminen markkinoilta on tavanomainen osa markkinoiden toimintaa. Tavanomaisena käytäntönä ei voi olla vaikeuksiin joutuneiden yritysten pelastaminen valtiontuen avulla. Pelastamis- ja rakenneuudistustoimiin myönnetty tuki on antanut aiemmin aihetta joihinkin kaikkein kiistanalaisimpiin valtiontukitapauksiin, ja se kuuluu eniten kilpailun vääristymistä aiheuttaviin valtiontukimuotoihin. Täten pääsääntönä pitäisi olla ETA-sopimuksen yleinen periaate valtiontuen kieltämisestä, ja tästä säännöstä poikkeamisen pitäisi olla rajoitettua.

| (4) | Tuen ainutkertaisuuden periaatetta vahvistetaan edelleen, jotta toistuvia pelastamis- ja rakenneuudistustukia ei käytettäisi pitämään yrityksiä keinotekoisesti toiminnassa. |
| --- | --- |

(4)

Tuen ainutkertaisuuden periaatetta vahvistetaan edelleen, jotta toistuvia pelastamis- ja rakenneuudistustukia ei käytettäisi pitämään yrityksiä keinotekoisesti toiminnassa.

| (5) | Vuoden 1999 suuntaviivoissa pelastamis- ja rakenneuudistustuki erotettiin toisistaan, ja pelastamistuki määriteltiin väliaikaiseksi tueksi, jonka avulla vaikeuksissa oleva yritys voi jatkaa toimintaansa rakenneuudistus- ja/tai selvitystilasuunnitelman laatimiseen tarvittavan ajan. Pelastamisvaiheessa ei periaatteessa voitu toteuttaa valtiontuella rahoitettuja rakenneuudistustoimenpiteitä. Tällainen tiukka pelastamis- ja rakenneuudistustuen erotteleminen on kuitenkin aiheuttanut ongelmia. Vaikeuksissa olevien yritysten on kenties jo pelastamisvaiheessa toteutettava kiireellisiä rakenteellisia toimenpiteitä pysäyttääkseen taloudellisen tilanteensa heikkenemisen tai hillitäkseen sitä. Näin ollen näissä suuntaviivoissa pelastamistuen käsitettä laajennetaan, jotta tuensaaja voi toteuttaa kiireellisiä toimenpiteitä, jotka voivat olla luonteeltaan rakenteellisia, kuten jonkin sivuliikkeen välitön sulkeminen tai muunlainen tappiollisesta toiminnasta luopuminen. Tällaisten tukien kiireellisen luonteen vuoksi EFTA-valtioille olisi annettava mahdollisuus valita yksinkertaistettu menettely hyväksynnän saamiseksi niille. |
| --- | --- |

(5)

Vuoden 1999 suuntaviivoissa pelastamis- ja rakenneuudistustuki erotettiin toisistaan, ja pelastamistuki määriteltiin väliaikaiseksi tueksi, jonka avulla vaikeuksissa oleva yritys voi jatkaa toimintaansa rakenneuudistus- ja/tai selvitystilasuunnitelman laatimiseen tarvittavan ajan. Pelastamisvaiheessa ei periaatteessa voitu toteuttaa valtiontuella rahoitettuja rakenneuudistustoimenpiteitä. Tällainen tiukka pelastamis- ja rakenneuudistustuen erotteleminen on kuitenkin aiheuttanut ongelmia. Vaikeuksissa olevien yritysten on kenties jo pelastamisvaiheessa toteutettava kiireellisiä rakenteellisia toimenpiteitä pysäyttääkseen taloudellisen tilanteensa heikkenemisen tai hillitäkseen sitä. Näin ollen näissä suuntaviivoissa pelastamistuen käsitettä laajennetaan, jotta tuensaaja voi toteuttaa kiireellisiä toimenpiteitä, jotka voivat olla luonteeltaan rakenteellisia, kuten jonkin sivuliikkeen välitön sulkeminen tai muunlainen tappiollisesta toiminnasta luopuminen. Tällaisten tukien kiireellisen luonteen vuoksi EFTA-valtioille olisi annettava mahdollisuus valita yksinkertaistettu menettely hyväksynnän saamiseksi niille.

| (6) | Rakenneuudistustuen osalta vuoden 1999 suuntaviivoissa edellytetään edelleen vuoden 1994 suuntaviivojen tavoin, että rakenneuudistustuen saaja rahoittaa rakenneuudistusta huomattavalla rahoitusosuudella. Suuntaviivojen tämänkertaisen tarkistuksen yhteydessä on tarkoituksenmukaista todeta aiempaa selkeämmin periaate, että kyseisen rahoitusosuuden on oltava todellinen ja tuen ulkopuolelle jäävä. Tuensaajan rahoitusosuudella on kaksinainen merkitys, sillä yhtäältä se osoittaa, että markkinat (omistajat, velkojat) uskovat elinkelpoisuuden palautumiseen kohtuullisessa ajassa, ja toisaalta rahoitusosuudella varmistetaan, että rakenneuudistustuki rajoittuu määrään, joka on välttämätön elinkelpoisuuden palautumiseen, ja että kilpailun vääristymistä rajoitetaan. Tältä osin valvontaviranomainen edellyttää myös vastasuoritteita kilpailijoihin kohdistuvien vaikutusten vähentämiseksi mahdollisimman suuressa määrin. |
| --- | --- |

(6)

Rakenneuudistustuen osalta vuoden 1999 suuntaviivoissa edellytetään edelleen vuoden 1994 suuntaviivojen tavoin, että rakenneuudistustuen saaja rahoittaa rakenneuudistusta huomattavalla rahoitusosuudella. Suuntaviivojen tämänkertaisen tarkistuksen yhteydessä on tarkoituksenmukaista todeta aiempaa selkeämmin periaate, että kyseisen rahoitusosuuden on oltava todellinen ja tuen ulkopuolelle jäävä. Tuensaajan rahoitusosuudella on kaksinainen merkitys, sillä yhtäältä se osoittaa, että markkinat (omistajat, velkojat) uskovat elinkelpoisuuden palautumiseen kohtuullisessa ajassa, ja toisaalta rahoitusosuudella varmistetaan, että rakenneuudistustuki rajoittuu määrään, joka on välttämätön elinkelpoisuuden palautumiseen, ja että kilpailun vääristymistä rajoitetaan. Tältä osin valvontaviranomainen edellyttää myös vastasuoritteita kilpailijoihin kohdistuvien vaikutusten vähentämiseksi mahdollisimman suuressa määrin.

| (7) | Pelastamis- tai rakenneuudistustuen myöntämistä vaikeuksissa oleville yrityksille voidaan kuitenkin pitää perusteltuna ainoastaan tietyin edellytyksin. Tukia voidaan perustella esimerkiksi sosiaali- tai aluepoliittisilla näkökohdilla. Perusteluna voi olla myös tarve ottaa huomioon pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) myönteinen merkitys taloudelle tai poikkeuksellisesti myös se, että kilpailukykyinen markkinarakenne halutaan säilyttää, koska yritysten poistuminen markkinoilta voisi johtaa tiukkaan monopoli- tai oligopolitilanteeseen. Toisaalta ei ole perusteltua pitää yritystä keinotekoisesti toiminnassa alalla, jolla on pitkäaikaista rakenteellista ylikapasiteettia, tai jos yritys selviytyy ainoastaan toistuvien valtiontukitoimien avulla. |
| --- | --- |

(7)

Pelastamis- tai rakenneuudistustuen myöntämistä vaikeuksissa oleville yrityksille voidaan kuitenkin pitää perusteltuna ainoastaan tietyin edellytyksin. Tukia voidaan perustella esimerkiksi sosiaali- tai aluepoliittisilla näkökohdilla. Perusteluna voi olla myös tarve ottaa huomioon pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) myönteinen merkitys taloudelle tai poikkeuksellisesti myös se, että kilpailukykyinen markkinarakenne halutaan säilyttää, koska yritysten poistuminen markkinoilta voisi johtaa tiukkaan monopoli- tai oligopolitilanteeseen. Toisaalta ei ole perusteltua pitää yritystä keinotekoisesti toiminnassa alalla, jolla on pitkäaikaista rakenteellista ylikapasiteettia, tai jos yritys selviytyy ainoastaan toistuvien valtiontukitoimien avulla.

16.2   Määritelmät ja suuntaviivojen soveltamisala sekä yhteydet muihin valtiontukiasioita koskeviin teksteihin

16.2.1   Vaikeuksissa oleva yritys

| (8) | Vaikeuksissa olevalle yritykselle ei ole ETA:n määritelmää. Valvontaviranomainen katsoo näissä suuntaviivoissa kuitenkin, että kyse on vaikeuksissa olevasta yrityksestä, jos yritys ei pysty omilla taikka omistajilta/osakkailta tai luotonantajilta saaduilla varoilla pysäyttämään tappiollista kehitystä, joka johtaa lähes varmasti yrityksen toiminnan loppumiseen lyhyellä tai keskipitkällä aikavälillä, jos viranomaiset eivät puutu tilanteeseen. |
| --- | --- |

(8)

Vaikeuksissa olevalle yritykselle ei ole ETA:n määritelmää. Valvontaviranomainen katsoo näissä suuntaviivoissa kuitenkin, että kyse on vaikeuksissa olevasta yrityksestä, jos yritys ei pysty omilla taikka omistajilta/osakkailta tai luotonantajilta saaduilla varoilla pysäyttämään tappiollista kehitystä, joka johtaa lähes varmasti yrityksen toiminnan loppumiseen lyhyellä tai keskipitkällä aikavälillä, jos viranomaiset eivät puutu tilanteeseen.

| (9) | Yritys katsotaan periaatteessa näissä suuntaviivoissa tarkoitetuksi vaikeuksissa olevaksi yritykseksi sen koosta riippumatta seuraavissa olosuhteissa:






  a) | jos kyse on yhtiöstä, jonka osakkaiden vastuu on rajattu (5) ja joka on menettänyt yli puolet merkitystä pääomastaan (6) ja yli neljännes pääomasta on menetetty viimeksi kuluneiden 12 kuukauden aikana; tai |
| --- | --- | --- |

(9)

Yritys katsotaan periaatteessa näissä suuntaviivoissa tarkoitetuksi vaikeuksissa olevaksi yritykseksi sen koosta riippumatta seuraavissa olosuhteissa:

a)

jos kyse on yhtiöstä, jonka osakkaiden vastuu on rajattu (5) ja joka on menettänyt yli puolet merkitystä pääomastaan (6) ja yli neljännes pääomasta on menetetty viimeksi kuluneiden 12 kuukauden aikana; tai

| b) | jos kyse on yhtiöstä, jossa ainakaan joidenkin osakkaiden vastuuta ei ole rajattu (7) ja joka on menettänyt yli puolet kirjanpidon mukaisista omista varoistaan ja yli neljännes varoista on menetetty viimeksi kuluneen 12 kuukauden aikana; tai |
| --- | --- |

b)

jos kyse on yhtiöstä, jossa ainakaan joidenkin osakkaiden vastuuta ei ole rajattu (7) ja joka on menettänyt yli puolet kirjanpidon mukaisista omista varoistaan ja yli neljännes varoista on menetetty viimeksi kuluneen 12 kuukauden aikana; tai

| c) | jos se yhtiömuodosta riippumatta täyttää kansallisessa lainsäädännössä vahvistetut edellytykset yhtiön asettamiselle yleistäytäntöönpanomenettelyyn maksukyvyttömyyden vuoksi. |
| --- | --- |

c)

jos se yhtiömuodosta riippumatta täyttää kansallisessa lainsäädännössä vahvistetut edellytykset yhtiön asettamiselle yleistäytäntöönpanomenettelyyn maksukyvyttömyyden vuoksi.

| (10) | Vaikka mikään 9 kohdassa esitetyistä olosuhteista ei ole käsillä, yrityksen voidaan silti katsoa olevan vaikeuksissa, etenkin jos vaikeuksissa olevan yrityksen tavanomaiset merkit, kuten kasvavat tappiot, liikevaihdon supistuminen, varastojen kasvu, ylikapasiteetti, tulorahoituksen pienentyminen, lisääntyvä velkaantuminen, korkokustannusten nousu ja nettoarvon heikentyminen tai sen katoaminen, ovat nähtävissä. Yritys voi pahimmassa tapauksessa menettää maksukykynsä tai joutua maksukyvyttömyytensä vuoksi kansallisen lainsäädännön mukaiseen yleistäytäntöönpanomenettelyyn. Tällöin näitä suuntaviivoja sovelletaan tällaisen menettelyn yhteydessä yrityksen toiminnan jatkamiseen johtavaan tukeen. Yritys voidaan kuitenkin katsoa tukikelpoiseksi vasta kun on varmistettu, ettei yritys kykene saneeraukseen omilla taikka omistajiltaan/osakkailtaan tai markkinalähteistä saaduilla varoilla. |
| --- | --- |

(10)

Vaikka mikään 9 kohdassa esitetyistä olosuhteista ei ole käsillä, yrityksen voidaan silti katsoa olevan vaikeuksissa, etenkin jos vaikeuksissa olevan yrityksen tavanomaiset merkit, kuten kasvavat tappiot, liikevaihdon supistuminen, varastojen kasvu, ylikapasiteetti, tulorahoituksen pienentyminen, lisääntyvä velkaantuminen, korkokustannusten nousu ja nettoarvon heikentyminen tai sen katoaminen, ovat nähtävissä. Yritys voi pahimmassa tapauksessa menettää maksukykynsä tai joutua maksukyvyttömyytensä vuoksi kansallisen lainsäädännön mukaiseen yleistäytäntöönpanomenettelyyn. Tällöin näitä suuntaviivoja sovelletaan tällaisen menettelyn yhteydessä yrityksen toiminnan jatkamiseen johtavaan tukeen. Yritys voidaan kuitenkin katsoa tukikelpoiseksi vasta kun on varmistettu, ettei yritys kykene saneeraukseen omilla taikka omistajiltaan/osakkailtaan tai markkinalähteistä saaduilla varoilla.

| (11) | Vastaperustettu yritys ei näiden suuntaviivojen mukaan voi saada pelastamis- tai rakenneuudistustukea, vaikka sen rahoitustilanne olisi aluksi epävarma. Tämä koskee etenkin tapauksia, joissa yritys perustetaan aikaisemmin toimineen yrityksen selvitystilan jälkeen tai ostamalla tällaisen yrityksen kaikki omaisuuserät. Periaatteessa yritystä pidetään vastaperustettuna ensimmäiset kolme vuotta sen toiminnan aloittamisesta kyseisellä alalla. Yritys voi saada pelastamis- tai rakenneuudistustukea vasta kyseisen ajanjakson jälkeen edellyttäen, että:






  a) | sitä voidaan pitää näissä suuntaviivoissa tarkoitettuna vaikeuksissa olevana yrityksenä; ja |
| --- | --- | --- |

(11)

Vastaperustettu yritys ei näiden suuntaviivojen mukaan voi saada pelastamis- tai rakenneuudistustukea, vaikka sen rahoitustilanne olisi aluksi epävarma. Tämä koskee etenkin tapauksia, joissa yritys perustetaan aikaisemmin toimineen yrityksen selvitystilan jälkeen tai ostamalla tällaisen yrityksen kaikki omaisuuserät. Periaatteessa yritystä pidetään vastaperustettuna ensimmäiset kolme vuotta sen toiminnan aloittamisesta kyseisellä alalla. Yritys voi saada pelastamis- tai rakenneuudistustukea vasta kyseisen ajanjakson jälkeen edellyttäen, että:

a)

sitä voidaan pitää näissä suuntaviivoissa tarkoitettuna vaikeuksissa olevana yrityksenä; ja

| b) | se ei ole osa yhtymää (8), paitsi 12 kohdassa vahvistetuin edellytyksin. |
| --- | --- |

b)

se ei ole osa yhtymää (8), paitsi 12 kohdassa vahvistetuin edellytyksin.

| (12) | Yhtymään kuuluva tai yhtymän haltuun joutuva yritys voi saada pelastamis- tai rakenneuudistustukea vain silloin, kun voidaan osoittaa, että vaikeudet kohdistuvat ainoastaan tähän yritykseen eikä niiden aiheuttajana ole sattumanvarainen kustannustenjako yhtymän sisällä, ja että nämä vaikeudet ovat niin vakavia, ettei yhtymä pysty selviytymään niistä itse. Jos vaikeuksissa oleva yritys perustaa tytäryhtiön, vaikeuksissa olevaa yritystä ja sen määräysvallassa olevaa tytäryhtiötä pidetään yhtymänä ja niille voidaan myöntää tukea tämän kohdan mukaisin edellytyksin. |
| --- | --- |

(12)

Yhtymään kuuluva tai yhtymän haltuun joutuva yritys voi saada pelastamis- tai rakenneuudistustukea vain silloin, kun voidaan osoittaa, että vaikeudet kohdistuvat ainoastaan tähän yritykseen eikä niiden aiheuttajana ole sattumanvarainen kustannustenjako yhtymän sisällä, ja että nämä vaikeudet ovat niin vakavia, ettei yhtymä pysty selviytymään niistä itse. Jos vaikeuksissa oleva yritys perustaa tytäryhtiön, vaikeuksissa olevaa yritystä ja sen määräysvallassa olevaa tytäryhtiötä pidetään yhtymänä ja niille voidaan myöntää tukea tämän kohdan mukaisin edellytyksin.

16.2.2   Pelastamis- ja rakenneuudistustuen määritelmä

| (13) | Pelastamis- ja rakenneuudistustukea käsitellään samoissa suuntaviivoissa, sillä molemmissa tapauksissa on kyse siitä, että viranomaiset joutuvat ratkaisemaan vaikeuksissa olevan yrityksen ongelmia, ja pelastaminen ja rakenneuudistus ovat usein saman toimen kaksi vaihetta, vaikka ne ovat sisällöltään erilaisia. |
| --- | --- |

(13)

Pelastamis- ja rakenneuudistustukea käsitellään samoissa suuntaviivoissa, sillä molemmissa tapauksissa on kyse siitä, että viranomaiset joutuvat ratkaisemaan vaikeuksissa olevan yrityksen ongelmia, ja pelastaminen ja rakenneuudistus ovat usein saman toimen kaksi vaihetta, vaikka ne ovat sisällöltään erilaisia.

| (14) | Pelastamistuki on luonteeltaan tilapäistä ja palautettavaa. Sen päätavoitteena on, että vaikeuksissa oleva yritys voi jatkaa toimintaansa rakenneuudistus- tai selvitystilasuunnitelman laatimiseen tarvittavan ajan. Yleisperiaatteena on, että pelastamistuella voidaan tukea tilapäisesti yritystä, jonka huomattavasti heikentynyt rahoitustilanne heijastuu akuuttina maksuvalmiuskriisinä tai teknisenä maksukyvyttömyytenä. Tällaisen väliaikaisen tuen pitäisi suoda aikaa tarkastella vaikeuksiin johtanutta tilannetta ja kehittää tarkoituksenmukainen suunnitelma vaikeuksien voittamiseksi. Pelastamistuki on lisäksi rajoitettava välttämättömään. Toisin sanoen pelastamistuki tarjoaa vaikeuksissa olevalle yritykselle lyhyen, enintään kuuden kuukauden mittaisen hengähdysajan. Tuen on oltava palautettavaa maksuvalmiustukea, joka myönnetään lainatakauksina tai lainoina, ja siitä on perittävä korkoa, joka on vähintään yhtä korkea kuin vakaassa taloudellisessa tilanteessa olevilta yrityksiltä perittävä korko ja ainakin yhtä korkea kuin valvontaviranomaisen vahvistama viitekorko. Rakenteellisia toimenpiteitä, jotka eivät vaadi välittömiä toimia, kuten valtion peruuttamatonta ja automaattista omistusosuutta yrityksen omista varoista, ei voida rahoittaa pelastamistuella. |
| --- | --- |

(14)

Pelastamistuki on luonteeltaan tilapäistä ja palautettavaa. Sen päätavoitteena on, että vaikeuksissa oleva yritys voi jatkaa toimintaansa rakenneuudistus- tai selvitystilasuunnitelman laatimiseen tarvittavan ajan. Yleisperiaatteena on, että pelastamistuella voidaan tukea tilapäisesti yritystä, jonka huomattavasti heikentynyt rahoitustilanne heijastuu akuuttina maksuvalmiuskriisinä tai teknisenä maksukyvyttömyytenä. Tällaisen väliaikaisen tuen pitäisi suoda aikaa tarkastella vaikeuksiin johtanutta tilannetta ja kehittää tarkoituksenmukainen suunnitelma vaikeuksien voittamiseksi. Pelastamistuki on lisäksi rajoitettava välttämättömään. Toisin sanoen pelastamistuki tarjoaa vaikeuksissa olevalle yritykselle lyhyen, enintään kuuden kuukauden mittaisen hengähdysajan. Tuen on oltava palautettavaa maksuvalmiustukea, joka myönnetään lainatakauksina tai lainoina, ja siitä on perittävä korkoa, joka on vähintään yhtä korkea kuin vakaassa taloudellisessa tilanteessa olevilta yrityksiltä perittävä korko ja ainakin yhtä korkea kuin valvontaviranomaisen vahvistama viitekorko. Rakenteellisia toimenpiteitä, jotka eivät vaadi välittömiä toimia, kuten valtion peruuttamatonta ja automaattista omistusosuutta yrityksen omista varoista, ei voida rahoittaa pelastamistuella.

| (15) | Kun rakenneuudistus- tai selvitystilasuunnitelma, johon tukea haettiin, on valmis ja käytössä, kaikkea lisätukea pidetään rakenneuudistustukena. Pelastamistukea voidaan myöntää toimenpiteisiin, jotka on toteutettava viipymättä tappioiden välttämiseksi, rakenteelliset toimenpiteet mukaan luettuina (esimerkiksi välitön luopuminen tappiollisesta toiminnasta), edellyttäen, että jäljempänä yksittäisten tukien osalta 16.3.1 jaksossa ja tukiohjelmien osalta 16.4.3 jaksossa mainittuja edellytyksiä noudatetaan. Jollei käytetä 16.3.1.2 jaksossa esitettyä yksinkertaistettua menettelyä, EFTA-valtion on osoitettava, että tällaiset rakenteelliset toimenpiteet on toteutettava viipymättä. Pelastamistukea ei tavallisesti voida myöntää rahoitusrakenteen uudistamiseen. |
| --- | --- |

(15)

Kun rakenneuudistus- tai selvitystilasuunnitelma, johon tukea haettiin, on valmis ja käytössä, kaikkea lisätukea pidetään rakenneuudistustukena. Pelastamistukea voidaan myöntää toimenpiteisiin, jotka on toteutettava viipymättä tappioiden välttämiseksi, rakenteelliset toimenpiteet mukaan luettuina (esimerkiksi välitön luopuminen tappiollisesta toiminnasta), edellyttäen, että jäljempänä yksittäisten tukien osalta 16.3.1 jaksossa ja tukiohjelmien osalta 16.4.3 jaksossa mainittuja edellytyksiä noudatetaan. Jollei käytetä 16.3.1.2 jaksossa esitettyä yksinkertaistettua menettelyä, EFTA-valtion on osoitettava, että tällaiset rakenteelliset toimenpiteet on toteutettava viipymättä. Pelastamistukea ei tavallisesti voida myöntää rahoitusrakenteen uudistamiseen.

| (16) | Rakenneuudistus on sitä vastoin osa realistista, johdonmukaista ja kauaskantoista suunnitelmaa, jonka tavoitteena on palauttaa yrityksen elinkelpoisuus pitkällä aikavälillä. Rakenneuudistukseen sisältyy yleensä yksi tai useampi seuraavista seikoista: yrityksen toiminnan tehokkaampi uudelleenorganisointi ja järkeistäminen, johon tavallisesti kuuluu luopuminen tappiollisesta toiminnasta, sellaisen toiminnan uudelleenjärjestely, jonka kilpailukyky voidaan palauttaa, ja mahdollinen toiminnan monipuolistaminen suuntautumalla uuteen tuottavampaan toimintaan. Yrityksen rakenteen uudistamista on yleensä täydennettävä rahoitusrakenteen uudistamisella (esimerkiksi pääomanlisäykset ja velkaantuneisuuden vähentäminen). Näiden suuntaviivojen mukaiset rakenneuudistustoimet eivät voi kuitenkaan rajoittua pelkkään rahoitustukeen, jonka tarkoituksena on korvata aiemmat tappiot puuttumatta tappioiden syntymiseen johtaneisiin syihin. |
| --- | --- |

(16)

Rakenneuudistus on sitä vastoin osa realistista, johdonmukaista ja kauaskantoista suunnitelmaa, jonka tavoitteena on palauttaa yrityksen elinkelpoisuus pitkällä aikavälillä. Rakenneuudistukseen sisältyy yleensä yksi tai useampi seuraavista seikoista: yrityksen toiminnan tehokkaampi uudelleenorganisointi ja järkeistäminen, johon tavallisesti kuuluu luopuminen tappiollisesta toiminnasta, sellaisen toiminnan uudelleenjärjestely, jonka kilpailukyky voidaan palauttaa, ja mahdollinen toiminnan monipuolistaminen suuntautumalla uuteen tuottavampaan toimintaan. Yrityksen rakenteen uudistamista on yleensä täydennettävä rahoitusrakenteen uudistamisella (esimerkiksi pääomanlisäykset ja velkaantuneisuuden vähentäminen). Näiden suuntaviivojen mukaiset rakenneuudistustoimet eivät voi kuitenkaan rajoittua pelkkään rahoitustukeen, jonka tarkoituksena on korvata aiemmat tappiot puuttumatta tappioiden syntymiseen johtaneisiin syihin.

16.2.3   Soveltamisala

| (17) | Suuntaviivoja sovelletaan kaikkiin ETA-sopimuksen soveltamisalaan kuuluvilla toimialoilla toimiviin yrityksiin, jotka valvontaviranomaisen on tarkastettava ETA-sopimuksen 62 artiklan mukaisesti, tämän kuitenkaan rajoittamatta vaikeuksissa olevia yrityksiä koskevien alakohtaisten sääntöjen soveltamista (9). |
| --- | --- |

(17)

Suuntaviivoja sovelletaan kaikkiin ETA-sopimuksen soveltamisalaan kuuluvilla toimialoilla toimiviin yrityksiin, jotka valvontaviranomaisen on tarkastettava ETA-sopimuksen 62 artiklan mukaisesti, tämän kuitenkaan rajoittamatta vaikeuksissa olevia yrityksiä koskevien alakohtaisten sääntöjen soveltamista (9).

16.2.4   Soveltuvuus yhteismarkkinoille

| (18) | ETA-sopimuksen 61 artiklan 2 ja 3 kohdassa määrätään, että 61 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan kuuluva tuki voidaan katsoa soveltuvaksi yhteismarkkinoille. Jos ei oteta huomioon ETA-sopimuksen 61 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja tapauksia, erityisesti luonnonmullistuksista tai muista poikkeuksellisista tapahtumista aiheutuvien vahinkojen korvaamista, joita ei käsitellä tässä yhteydessä, ainoa oikeusperusta tarkasteltaessa vaikeuksissa olevalle yritykselle myönnettävän tuen soveltuvuutta yhteismarkkinoille on 61 artiklan 3 kohdan c alakohta. Mainitun määräyksen perusteella valvontaviranomaisella on valtuudet hyväksyä tuki ”tietyn taloudellisen toiminnan (...) kehityksen edistämiseen, jos tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla”. Tilanne voi olla tällainen etenkin, jos tuki on välttämätöntä markkinoiden toiminnan riittämättömyydestä johtuvan epätasapainon korjaamiseksi tai taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden varmistamiseksi. |
| --- | --- |

(18)

ETA-sopimuksen 61 artiklan 2 ja 3 kohdassa määrätään, että 61 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan kuuluva tuki voidaan katsoa soveltuvaksi yhteismarkkinoille. Jos ei oteta huomioon ETA-sopimuksen 61 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja tapauksia, erityisesti luonnonmullistuksista tai muista poikkeuksellisista tapahtumista aiheutuvien vahinkojen korvaamista, joita ei käsitellä tässä yhteydessä, ainoa oikeusperusta tarkasteltaessa vaikeuksissa olevalle yritykselle myönnettävän tuen soveltuvuutta yhteismarkkinoille on 61 artiklan 3 kohdan c alakohta. Mainitun määräyksen perusteella valvontaviranomaisella on valtuudet hyväksyä tuki ”tietyn taloudellisen toiminnan (...) kehityksen edistämiseen, jos tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla”. Tilanne voi olla tällainen etenkin, jos tuki on välttämätöntä markkinoiden toiminnan riittämättömyydestä johtuvan epätasapainon korjaamiseksi tai taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden varmistamiseksi.

| (19) | Koska vaikeuksissa olevan yrityksen koko olemassaolo on vaarassa, sitä ei voida pitää sopivana palvelemaan muita poliittisia tavoitteita ennen kuin sen elinkelpoisuus on varmistettu. Siksi valvontaviranomainen katsoo, että tuki vaikeuksissa oleville yrityksille voi edistää taloudellisen toiminnan kehitystä vaikuttamatta kaupankäyntiin ETA:n edun kanssa ristiriitaisella tavalla ainoastaan, jos näissä suuntaviivoissa vahvistetut edellytykset täyttyvät. Jos pelastamis- tai rakenneuudistustukea saavat yritykset sijaitsevat tukialueilla, valvontaviranomainen ottaa 54 ja 55 kohdassa esitetyn mukaisesti huomioon ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan a ja c alakohdassa tarkoitetut alueelliset näkökohdat. |
| --- | --- |

(19)

Koska vaikeuksissa olevan yrityksen koko olemassaolo on vaarassa, sitä ei voida pitää sopivana palvelemaan muita poliittisia tavoitteita ennen kuin sen elinkelpoisuus on varmistettu. Siksi valvontaviranomainen katsoo, että tuki vaikeuksissa oleville yrityksille voi edistää taloudellisen toiminnan kehitystä vaikuttamatta kaupankäyntiin ETA:n edun kanssa ristiriitaisella tavalla ainoastaan, jos näissä suuntaviivoissa vahvistetut edellytykset täyttyvät. Jos pelastamis- tai rakenneuudistustukea saavat yritykset sijaitsevat tukialueilla, valvontaviranomainen ottaa 54 ja 55 kohdassa esitetyn mukaisesti huomioon ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan a ja c alakohdassa tarkoitetut alueelliset näkökohdat.

| (20) | Valvontaviranomainen kiinnittää erityisesti huomiota tarpeeseen estää näiden suuntaviivojen käyttö voimassa olevien puitteiden ja suuntaviivojen periaatteiden kiertämiseen. |
| --- | --- |

(20)

Valvontaviranomainen kiinnittää erityisesti huomiota tarpeeseen estää näiden suuntaviivojen käyttö voimassa olevien puitteiden ja suuntaviivojen periaatteiden kiertämiseen.

| (21) | Muutokset tukea saavan yrityksen omistusjärjestelyissä eivät vaikuta pelastamis- tai rakenneuudistustuen arviointiin. |
| --- | --- |

(21)

Muutokset tukea saavan yrityksen omistusjärjestelyissä eivät vaikuta pelastamis- tai rakenneuudistustuen arviointiin.

16.2.5   Aiemman sääntöjenvastaisen tuen saajat

| (22) | Jos vaikeuksissa olevalle yritykselle on aiemmin myönnetty sääntöjenvastaista tukea, josta valvontaviranomainen on tehnyt kielteisen päätöksen ja antanut takaisinperimismääräyksen, ja tällaista valvontaviranomaisen ja tuomioistuimen perustamisesta tehdyn EFTA-valtioiden sopimuksen (jäljempänä ’valvonta- ja tuomioistuinsopimus’) (10) pöytäkirjassa 3 olevan II osan 14 artiklan mukaista takaisinperimistä ei ole toteutettu, kyseiselle yritykselle myönnettävää pelastamis- ja rakenneuudistustukea arvioitaessa otetaan huomioon vanhan tuen ja uuden tuen yhteisvaikutus ja se, että vanhaa tukea ei ole maksettu takaisin (11). |
| --- | --- |

(22)

Jos vaikeuksissa olevalle yritykselle on aiemmin myönnetty sääntöjenvastaista tukea, josta valvontaviranomainen on tehnyt kielteisen päätöksen ja antanut takaisinperimismääräyksen, ja tällaista valvontaviranomaisen ja tuomioistuimen perustamisesta tehdyn EFTA-valtioiden sopimuksen (jäljempänä ’valvonta- ja tuomioistuinsopimus’) (10) pöytäkirjassa 3 olevan II osan 14 artiklan mukaista takaisinperimistä ei ole toteutettu, kyseiselle yritykselle myönnettävää pelastamis- ja rakenneuudistustukea arvioitaessa otetaan huomioon vanhan tuen ja uuden tuen yhteisvaikutus ja se, että vanhaa tukea ei ole maksettu takaisin (11).

16.3   Valvontaviranomaiselle erikseen ilmoitetun pelastamis- ja rakenneuudistustuen yleiset hyväksymisedellytykset

| (23) | Tämä luku koskee ainoastaan valvontaviranomaiselle erikseen ilmoitettavia tukitoimenpiteitä. Valvontaviranomainen voi tietyin edellytyksin hyväksyä myös pelastamiseen tai rakenneuudistukseen tarkoitetun tukiohjelman. Tukiohjelmien hyväksymisedellytykset esitetään 16.4 luvussa. |
| --- | --- |

(23)

Tämä luku koskee ainoastaan valvontaviranomaiselle erikseen ilmoitettavia tukitoimenpiteitä. Valvontaviranomainen voi tietyin edellytyksin hyväksyä myös pelastamiseen tai rakenneuudistukseen tarkoitetun tukiohjelman. Tukiohjelmien hyväksymisedellytykset esitetään 16.4 luvussa.

16.3.1   Pelastamistuki

16.3.1.1   Edellytykset

| (24) | Valvontaviranomainen voi hyväksyä 14 kohdassa määritellyn pelastamistuen seuraavien edellytysten täyttyessä:






  a) | Tuen on oltava maksuvalmiustukea, joka myönnetään lainatakauksina tai lainoina (12). Kummassakin tapauksessa lainasta on perittävä korkoa, joka on vähintään yhtä korkea kuin vakaassa taloudellisessa tilanteessa olevilta yrityksiltä lainoista perittävä korko ja ainakin yhtä korkea kuin valvontaviranomaisen vahvistama viitekorko. Laina on maksettava takaisin ja takauksen voimassaolon on päätyttävä viimeistään kuuden kuukauden kuluessa siitä, kun ensimmäinen lainaerä on siirretty yritykselle. |
| --- | --- | --- |

(24)

Valvontaviranomainen voi hyväksyä 14 kohdassa määritellyn pelastamistuen seuraavien edellytysten täyttyessä:

a)

Tuen on oltava maksuvalmiustukea, joka myönnetään lainatakauksina tai lainoina (12). Kummassakin tapauksessa lainasta on perittävä korkoa, joka on vähintään yhtä korkea kuin vakaassa taloudellisessa tilanteessa olevilta yrityksiltä lainoista perittävä korko ja ainakin yhtä korkea kuin valvontaviranomaisen vahvistama viitekorko. Laina on maksettava takaisin ja takauksen voimassaolon on päätyttävä viimeistään kuuden kuukauden kuluessa siitä, kun ensimmäinen lainaerä on siirretty yritykselle.

| b) | Tukea on voitava perustella vakavilla sosiaalisilla syillä, eikä sillä saa olla huomattavia kielteisiä heijastusvaikutuksia muihin ETA-sopimuksen sopimuspuoliin. |
| --- | --- |

b)

Tukea on voitava perustella vakavilla sosiaalisilla syillä, eikä sillä saa olla huomattavia kielteisiä heijastusvaikutuksia muihin ETA-sopimuksen sopimuspuoliin.

| c) | Ilmoitukseen on liitettävä asianomaisen EFTA-valtion sitoumus toimittaa valvontaviranomaiselle kuuden kuukauden kuluessa pelastamistuen hyväksymisestä rakenneuudistus- tai selvitystilasuunnitelma tai todisteet siitä, että laina on maksettu kokonaisuudessaan takaisin ja/tai takaus on päättynyt; ilmoittamattoman tuen tapauksessa EFTA-valtion on toimitettava kuuden kuukauden kuluessa pelastamistuen ensimmäisestä täytäntöönpanosta rakenneuudistus- tai selvityssuunnitelma tai todisteet siitä, että laina on maksettu kokonaisuudessaan takaisin ja/tai takaus on päättynyt. |
| --- | --- |

c)

Ilmoitukseen on liitettävä asianomaisen EFTA-valtion sitoumus toimittaa valvontaviranomaiselle kuuden kuukauden kuluessa pelastamistuen hyväksymisestä rakenneuudistus- tai selvitystilasuunnitelma tai todisteet siitä, että laina on maksettu kokonaisuudessaan takaisin ja/tai takaus on päättynyt; ilmoittamattoman tuen tapauksessa EFTA-valtion on toimitettava kuuden kuukauden kuluessa pelastamistuen ensimmäisestä täytäntöönpanosta rakenneuudistus- tai selvityssuunnitelma tai todisteet siitä, että laina on maksettu kokonaisuudessaan takaisin ja/tai takaus on päättynyt.

| d) | Tuen on rajoituttava määrään, joka tarvitaan yrityksen toimintakyvyn säilyttämiseksi tuen hyväksymisajan. Tällaiseen määrään voi sisältyä 15 kohdan mukaista kiireellisiin rakenteellisiin toimenpiteisiin maksettavaa tukea. Tarvittavan määrän olisi perustuttava tappioista johtuviin yrityksen maksuvalmiustarpeisiin. Määriteltäessä kyseistä määrää huomioon on otettava liitteessä esitetyn laskutoimituksen tulos. Tämän laskutoimituksen tuloksen mahdollisesti ylittävästä pelastamistuesta on esitettävä asianmukainen selvitys. |
| --- | --- |

d)

Tuen on rajoituttava määrään, joka tarvitaan yrityksen toimintakyvyn säilyttämiseksi tuen hyväksymisajan. Tällaiseen määrään voi sisältyä 15 kohdan mukaista kiireellisiin rakenteellisiin toimenpiteisiin maksettavaa tukea. Tarvittavan määrän olisi perustuttava tappioista johtuviin yrityksen maksuvalmiustarpeisiin. Määriteltäessä kyseistä määrää huomioon on otettava liitteessä esitetyn laskutoimituksen tulos. Tämän laskutoimituksen tuloksen mahdollisesti ylittävästä pelastamistuesta on esitettävä asianmukainen selvitys.

| e) | Tuen on täytettävä 16.3.3 jaksossa esitetty edellytys (tuen ainutkertaisuus). |
| --- | --- |

e)

Tuen on täytettävä 16.3.3 jaksossa esitetty edellytys (tuen ainutkertaisuus).

| (25) | Jos EFTA-valtio on toimittanut rakenneuudistussuunnitelman kuuden kuukauden kuluessa tuen hyväksymispäivästä tai, jos kyseessä on ilmoittamaton tuki, kyseisen toimenpiteen täytäntöönpanosta, lainan takaisinmaksun tai takauksen voimassaolon päättymisen määräaikaa pidennetään, kunnes valvontaviranomainen tekee suunnitelmasta päätöksen, ellei valvontaviranomainen päätä, että määräajan pidentäminen ei ole perusteltua. |
| --- | --- |

(25)

Jos EFTA-valtio on toimittanut rakenneuudistussuunnitelman kuuden kuukauden kuluessa tuen hyväksymispäivästä tai, jos kyseessä on ilmoittamaton tuki, kyseisen toimenpiteen täytäntöönpanosta, lainan takaisinmaksun tai takauksen voimassaolon päättymisen määräaikaa pidennetään, kunnes valvontaviranomainen tekee suunnitelmasta päätöksen, ellei valvontaviranomainen päätä, että määräajan pidentäminen ei ole perusteltua.

| (26) | Rajoittamatta valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjassa 3 olevan II osan 23 artiklan soveltamista ja mahdollisuutta saattaa asia valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjassa 3 olevan I osan 1 artiklan 2 kohdan mukaisesti EFTA:n tuomioistuimen käsiteltäväksi valvontaviranomainen aloittaa valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjassa 3 olevan I osan 1 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn, jos EFTA-valtio ei toimita:






  a) | uskottavaa ja perusteltua rakenneuudistus- tai selvitystilasuunnitelmaa; tai |
| --- | --- | --- |

(26)

Rajoittamatta valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjassa 3 olevan II osan 23 artiklan soveltamista ja mahdollisuutta saattaa asia valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjassa 3 olevan I osan 1 artiklan 2 kohdan mukaisesti EFTA:n tuomioistuimen käsiteltäväksi valvontaviranomainen aloittaa valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjassa 3 olevan I osan 1 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn, jos EFTA-valtio ei toimita:

a)

uskottavaa ja perusteltua rakenneuudistus- tai selvitystilasuunnitelmaa; tai

| b) | todisteita siitä, että laina on maksettu kokonaisuudessaan takaisin ja/tai että takaus on päättynyt ennen kuuden kuukauden määräajan päättymistä. |
| --- | --- |

b)

todisteita siitä, että laina on maksettu kokonaisuudessaan takaisin ja/tai että takaus on päättynyt ennen kuuden kuukauden määräajan päättymistä.

| (27) | Valvontaviranomainen voi joka tapauksessa päättää aloittaa tällaisen menettelyn, sanotun kuitenkaan rajoittamatta valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjassa 3 olevan II osan 23 artiklan soveltamista ja mahdollisuutta saattaa asia EFTAn tuomioistuimen käsiteltäväksi valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjassa 3 olevan I osan 1 artiklan 2 kohdan mukaisesti, jos se katsoo, että lainaa tai takausta on käytetty väärin tai että kuuden kuukauden määräajan jälkeen ei enää ole perusteita olla maksamatta tukea takaisin. |
| --- | --- |

(27)

Valvontaviranomainen voi joka tapauksessa päättää aloittaa tällaisen menettelyn, sanotun kuitenkaan rajoittamatta valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjassa 3 olevan II osan 23 artiklan soveltamista ja mahdollisuutta saattaa asia EFTAn tuomioistuimen käsiteltäväksi valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjassa 3 olevan I osan 1 artiklan 2 kohdan mukaisesti, jos se katsoo, että lainaa tai takausta on käytetty väärin tai että kuuden kuukauden määräajan jälkeen ei enää ole perusteita olla maksamatta tukea takaisin.

| (28) | Pelastamistuen hyväksyminen ei välttämättä tarkoita, että myös rakenneuudistussuunnitelman mukainen tuki hyväksyttäisiin, sillä tällaista tukea arvioidaan sen omista lähtökohdista. |
| --- | --- |

(28)

Pelastamistuen hyväksyminen ei välttämättä tarkoita, että myös rakenneuudistussuunnitelman mukainen tuki hyväksyttäisiin, sillä tällaista tukea arvioidaan sen omista lähtökohdista.

16.3.1.2   Yksinkertaistettu menettely

| (29) | Valvontaviranomainen pyrkii mahdollisuuksien mukaan tekemään päätöksen pelastamistuesta kuukauden kuluessa, jos tuki täyttää kaikki 16.3.1.1 jaksossa esitetyt edellytykset ja seuraavat vaatimukset:






  a) | asianomainen yritys täyttää vähintään yhden kolmesta 9 kohdassa esitetystä perusteesta; |
| --- | --- | --- |

(29)

Valvontaviranomainen pyrkii mahdollisuuksien mukaan tekemään päätöksen pelastamistuesta kuukauden kuluessa, jos tuki täyttää kaikki 16.3.1.1 jaksossa esitetyt edellytykset ja seuraavat vaatimukset:

a)

asianomainen yritys täyttää vähintään yhden kolmesta 9 kohdassa esitetystä perusteesta;

| b) | pelastamistuki rajoittuu määrään, joka saadaan liitteessä esitetyn laskutoimituksen tuloksena ja on enintään 10 miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

b)

pelastamistuki rajoittuu määrään, joka saadaan liitteessä esitetyn laskutoimituksen tuloksena ja on enintään 10 miljoonaa euroa.

16.3.2   Rakenneuudistustuki

16.3.2.1   Perusperiaate

| (30) | Rakenneuudistustuki aiheuttaa erityisiä kilpailuongelmia, sillä se voi siirtää kohtuuttoman osan rakenteelliseen sopeuttamiseen liittyvistä rasitteista sekä sosiaalisista ja taloudellisista ongelmista tuottajille, jotka eivät saa tukea, sekä muille ETA-sopimuksen sopimuspuolille. Yleisenä periaatteena olisi sen vuoksi oltava, että rakenneuudistustuki hyväksytään vain, kun voidaan osoittaa, ettei sen myöntäminen ole ETA:n edun vastaista. Tämä on mahdollista vain silloin kun tuki täyttää tiukat perusteet ja kun mahdolliset kilpailua vääristävät vaikutukset tasapainottuvat yrityksen toiminnan jatkumisen tuomilla eduilla (jos esimerkiksi todetaan, että yrityksen konkurssista johtuvien irtisanomisten nettomääräiset vaikutukset yhdessä tavarantoimittajille aiheutuvien vaikutusten kanssa aiheuttaisivat työllisyysongelmia, tai poikkeuksellisesti, jos yrityksen toiminnan lopettaminen johtaisi monopoli- tai oligopolitilanteeseen) ja periaatteessa riittävillä vastasuoritteilla kilpailijoiden hyväksi. |
| --- | --- |

(30)

Rakenneuudistustuki aiheuttaa erityisiä kilpailuongelmia, sillä se voi siirtää kohtuuttoman osan rakenteelliseen sopeuttamiseen liittyvistä rasitteista sekä sosiaalisista ja taloudellisista ongelmista tuottajille, jotka eivät saa tukea, sekä muille ETA-sopimuksen sopimuspuolille. Yleisenä periaatteena olisi sen vuoksi oltava, että rakenneuudistustuki hyväksytään vain, kun voidaan osoittaa, ettei sen myöntäminen ole ETA:n edun vastaista. Tämä on mahdollista vain silloin kun tuki täyttää tiukat perusteet ja kun mahdolliset kilpailua vääristävät vaikutukset tasapainottuvat yrityksen toiminnan jatkumisen tuomilla eduilla (jos esimerkiksi todetaan, että yrityksen konkurssista johtuvien irtisanomisten nettomääräiset vaikutukset yhdessä tavarantoimittajille aiheutuvien vaikutusten kanssa aiheuttaisivat työllisyysongelmia, tai poikkeuksellisesti, jos yrityksen toiminnan lopettaminen johtaisi monopoli- tai oligopolitilanteeseen) ja periaatteessa riittävillä vastasuoritteilla kilpailijoiden hyväksi.

16.3.2.2   Edellytykset tuen hyväksymiselle

| (31) | Jollei tukialueita ja pk-yrityksiä koskevista erityissäännöksistä muuta johdu (ks. 54, 55, 56 ja 58 kohta), valvontaviranomainen hyväksyy tuen vain, jos seuraavat edellytykset täyttyvät: |
| --- | --- |

(31)

Jollei tukialueita ja pk-yrityksiä koskevista erityissäännöksistä muuta johdu (ks. 54, 55, 56 ja 58 kohta), valvontaviranomainen hyväksyy tuen vain, jos seuraavat edellytykset täyttyvät:

Yrityksen tukikelpoisuus

| (32) | Yritystä on voitava pitää näissä suuntaviivoissa tarkoitettuna vaikeuksissa olevana yrityksenä (ks. 8–12 kohta). |
| --- | --- |

(32)

Yritystä on voitava pitää näissä suuntaviivoissa tarkoitettuna vaikeuksissa olevana yrityksenä (ks. 8–12 kohta).

Pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttaminen

| (33) | Tuen myöntämisen edellytyksenä on oltava rakenneuudistussuunnitelman täytäntöönpano. Rakenneuudistussuunnitelman on yksittäisten tukien osalta oltava kaikissa tapauksissa valvontaviranomaisen vahvistama; 16.3.2.5 jakson mukaisesti tämä ei koske pk-yrityksiä. |
| --- | --- |

(33)

Tuen myöntämisen edellytyksenä on oltava rakenneuudistussuunnitelman täytäntöönpano. Rakenneuudistussuunnitelman on yksittäisten tukien osalta oltava kaikissa tapauksissa valvontaviranomaisen vahvistama; 16.3.2.5 jakson mukaisesti tämä ei koske pk-yrityksiä.

| (34) | Rakenneuudistussuunnitelman toteuttamisajan on oltava mahdollisimman lyhyt, ja suunnitelman on mahdollistettava yrityksen pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palautuminen kohtuullisessa ajassa yrityksen tulevia toimintaedellytyksiä koskevien realististen oletusten perusteella. Rakenneuudistustukeen on siis yhdistettävä toteuttamiskelpoinen rakenneuudistussuunnitelma, jonka täytäntöönpanoon kyseinen EFTA-valtio sitoutuu. Tämä suunnitelma, joka sisältää kaikki tarpeelliset tiedot, kuten selvityksen markkinoista, on esitettävä valvontaviranomaiselle. Elinkelpoisuuden paranemisen on perustuttava pääasiassa rakenneuudistussuunnitelman sisältämiin yrityksen sisäisiin toimenpiteisiin. Se voi perustua hintojen tai kysynnän muutosten kaltaisiin ulkoisiin seikkoihin, joihin yritys ei voi itse juurikaan vaikuttaa, vain siinä tapauksessa, että markkinoiden kehittymisestä esitetyt arviot ovat yleisesti hyväksyttyjä. Rakenneuudistus edellyttää luopumista sellaisesta toiminnasta, joka olisi rakenneuudistuksesta huolimatta edelleen tappiollista. |
| --- | --- |

(34)

Rakenneuudistussuunnitelman toteuttamisajan on oltava mahdollisimman lyhyt, ja suunnitelman on mahdollistettava yrityksen pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palautuminen kohtuullisessa ajassa yrityksen tulevia toimintaedellytyksiä koskevien realististen oletusten perusteella. Rakenneuudistustukeen on siis yhdistettävä toteuttamiskelpoinen rakenneuudistussuunnitelma, jonka täytäntöönpanoon kyseinen EFTA-valtio sitoutuu. Tämä suunnitelma, joka sisältää kaikki tarpeelliset tiedot, kuten selvityksen markkinoista, on esitettävä valvontaviranomaiselle. Elinkelpoisuuden paranemisen on perustuttava pääasiassa rakenneuudistussuunnitelman sisältämiin yrityksen sisäisiin toimenpiteisiin. Se voi perustua hintojen tai kysynnän muutosten kaltaisiin ulkoisiin seikkoihin, joihin yritys ei voi itse juurikaan vaikuttaa, vain siinä tapauksessa, että markkinoiden kehittymisestä esitetyt arviot ovat yleisesti hyväksyttyjä. Rakenneuudistus edellyttää luopumista sellaisesta toiminnasta, joka olisi rakenneuudistuksesta huolimatta edelleen tappiollista.

| (35) | Rakenneuudistussuunnitelmassa on kuvailtava erityisesti yrityksen vaikeuksiin johtaneet olosuhteet. Tämä antaa mahdollisuuden arvioida, ovatko ehdotetut toimenpiteet sopivia. Suunnitelmassa on otettava huomioon muun muassa kysynnän ja tarjonnan nykytilanne ja ennakoitu kehitys merkityksellisillä tuotemarkkinoilla, ja sen on perustuttava skenaarioihin, jotka pohjautuvat optimistisiin, pessimistisiin ja niiden väliltä oleviin olettamuksiin sekä yrityksen erityisiin vahvuuksiin ja heikkouksiin. Rakenneuudistussuunnitelman on mahdollistettava yrityksen rakenteen uudistaminen, jonka avulla pitkän aikavälin elinkelpoisuus ja mahdollisuus selviytyä itsenäisesti palautuvat. |
| --- | --- |

(35)

Rakenneuudistussuunnitelmassa on kuvailtava erityisesti yrityksen vaikeuksiin johtaneet olosuhteet. Tämä antaa mahdollisuuden arvioida, ovatko ehdotetut toimenpiteet sopivia. Suunnitelmassa on otettava huomioon muun muassa kysynnän ja tarjonnan nykytilanne ja ennakoitu kehitys merkityksellisillä tuotemarkkinoilla, ja sen on perustuttava skenaarioihin, jotka pohjautuvat optimistisiin, pessimistisiin ja niiden väliltä oleviin olettamuksiin sekä yrityksen erityisiin vahvuuksiin ja heikkouksiin. Rakenneuudistussuunnitelman on mahdollistettava yrityksen rakenteen uudistaminen, jonka avulla pitkän aikavälin elinkelpoisuus ja mahdollisuus selviytyä itsenäisesti palautuvat.

| (36) | Rakenneuudistussuunnitelmassa on esitettävä yrityksen uudistamista siten, että se voi rakenneuudistuksen jälkeen vastata itse kaikista kustannuksistaan, omaisuuserien arvon alentuminen ja rahoituskulut mukaan luettuina. Rakenneuudistuksen läpikäyneen yrityksen oman pääoman tuoton on oltava riittävän korkea, jotta se voi kilpailla omin voimin. Jos yrityksen vaikeudet johtuvat sen johtamis- ja hallintojärjestelmän puutteista, järjestelmää on muutettava asianmukaisella tavalla. |
| --- | --- |

(36)

Rakenneuudistussuunnitelmassa on esitettävä yrityksen uudistamista siten, että se voi rakenneuudistuksen jälkeen vastata itse kaikista kustannuksistaan, omaisuuserien arvon alentuminen ja rahoituskulut mukaan luettuina. Rakenneuudistuksen läpikäyneen yrityksen oman pääoman tuoton on oltava riittävän korkea, jotta se voi kilpailla omin voimin. Jos yrityksen vaikeudet johtuvat sen johtamis- ja hallintojärjestelmän puutteista, järjestelmää on muutettava asianmukaisella tavalla.

Kohtuuttomien kilpailun vääristymien välttäminen

| (37) | Jotta kaupankäynnin edellytyksiä haittaavat vaikutukset olisivat mahdollisimman vähäiset, on toteutettava vastasuoritteita niin, että tavoitellut myönteiset vaikutukset ovat kielteisiä suuremmat. Muutoin tuen katsotaan olevan ”ristiriidassa yhteisen edun kanssa” ja rikkovan sen vuoksi ETA-sopimusta. Valvontaviranomainen ottaa pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamisen huomioon määrittäessään, ovatko vastasuoritteet riittäviä. |
| --- | --- |

(37)

Jotta kaupankäynnin edellytyksiä haittaavat vaikutukset olisivat mahdollisimman vähäiset, on toteutettava vastasuoritteita niin, että tavoitellut myönteiset vaikutukset ovat kielteisiä suuremmat. Muutoin tuen katsotaan olevan ”ristiriidassa yhteisen edun kanssa” ja rikkovan sen vuoksi ETA-sopimusta. Valvontaviranomainen ottaa pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamisen huomioon määrittäessään, ovatko vastasuoritteet riittäviä.

| (38) | Vastasuoritteisiin voi kuulua omaisuuserien myynti, kapasiteetin tai markkinaläsnäolon supistukset ja kyseisille markkinoille pääsyn esteiden vähentäminen. Arvioidessaan, ovatko vastasuoritteet riittäviä, valvontaviranomainen ottaa huomioon markkinarakenteen ja kilpailuedellytykset varmistaakseen, etteivät tällaiset toimenpiteet heikennä markkinarakennetta esimerkiksi vaikuttamalla välillisesti monopolin tai erittäin oligopolistisen tilanteen syntymiseen. Jos EFTA-valtio pystyy osoittamaan, että tällainen tilanne muodostuisi, vastasuoritteet olisi järjestettävä niin, ettei tällaista tilannetta synny. |
| --- | --- |

(38)

Vastasuoritteisiin voi kuulua omaisuuserien myynti, kapasiteetin tai markkinaläsnäolon supistukset ja kyseisille markkinoille pääsyn esteiden vähentäminen. Arvioidessaan, ovatko vastasuoritteet riittäviä, valvontaviranomainen ottaa huomioon markkinarakenteen ja kilpailuedellytykset varmistaakseen, etteivät tällaiset toimenpiteet heikennä markkinarakennetta esimerkiksi vaikuttamalla välillisesti monopolin tai erittäin oligopolistisen tilanteen syntymiseen. Jos EFTA-valtio pystyy osoittamaan, että tällainen tilanne muodostuisi, vastasuoritteet olisi järjestettävä niin, ettei tällaista tilannetta synny.

| (39) | Toimenpiteet on suhteutettava tuesta aiheutuviin kilpailua vääristäviin vaikutuksiin ja etenkin yrityksen kokoon (13) ja suhteelliseen painoarvoon merkityksellisillä markkinoilla. Toimenpiteitä olisi toteutettava etenkin markkinoilla, joilla yrityksellä on rakenneuudistuksen jälkeen huomattava markkina-asema. Toiminnan supistamisen laajuus on määriteltävä tapauskohtaisesti. Valvontaviranomainen arvioi rakenneuudistussuunnitelmaan liitetyn markkinaselvityksen perusteella ja mahdollisten muiden käytettävissään olevien tietojen, myös asianomaisilta osapuolilta saatujen tietojen perusteella, kuinka laajoja toimenpiteitä tarvitaan. Supistamisen on oltava olennainen osa rakenneuudistussuunnitelman mukaista rakenneuudistusta. Tätä periaatetta sovelletaan siitä riippumatta, luovutaanko omaisuuseristä ennen valtiontuen myöntämistä vai sen jälkeen, kunhan on kyse samasta rakenneuudistuksesta. Velvoitteiden poistamista kirjanpidosta ja tappiollisen toiminnan lopettamista, jotka olisivat joka tapauksessa tarpeen elinkelpoisuuden palauttamiseksi, ei pidetä kapasiteetin tai markkinaläsnäolon supistamisena vastasuoritteita arvioitaessa. Tällaisissa arvioinneissa otetaan huomioon aikaisemmin mahdollisesti myönnetty pelastamistuki. |
| --- | --- |

(39)

Toimenpiteet on suhteutettava tuesta aiheutuviin kilpailua vääristäviin vaikutuksiin ja etenkin yrityksen kokoon (13) ja suhteelliseen painoarvoon merkityksellisillä markkinoilla. Toimenpiteitä olisi toteutettava etenkin markkinoilla, joilla yrityksellä on rakenneuudistuksen jälkeen huomattava markkina-asema. Toiminnan supistamisen laajuus on määriteltävä tapauskohtaisesti. Valvontaviranomainen arvioi rakenneuudistussuunnitelmaan liitetyn markkinaselvityksen perusteella ja mahdollisten muiden käytettävissään olevien tietojen, myös asianomaisilta osapuolilta saatujen tietojen perusteella, kuinka laajoja toimenpiteitä tarvitaan. Supistamisen on oltava olennainen osa rakenneuudistussuunnitelman mukaista rakenneuudistusta. Tätä periaatetta sovelletaan siitä riippumatta, luovutaanko omaisuuseristä ennen valtiontuen myöntämistä vai sen jälkeen, kunhan on kyse samasta rakenneuudistuksesta. Velvoitteiden poistamista kirjanpidosta ja tappiollisen toiminnan lopettamista, jotka olisivat joka tapauksessa tarpeen elinkelpoisuuden palauttamiseksi, ei pidetä kapasiteetin tai markkinaläsnäolon supistamisena vastasuoritteita arvioitaessa. Tällaisissa arvioinneissa otetaan huomioon aikaisemmin mahdollisesti myönnetty pelastamistuki.

| (40) | Tätä edellytystä ei kuitenkaan tavallisesti sovelleta pienyrityksiin, jollei alakohtaisissa valtiontukisäännöissä toisin vahvisteta tai jollei tuensaaja toimi pitkäaikaisesta ylikapasiteetista kärsivillä markkinoilla, koska voidaan olettaa, ettei pienyrityksille myönnettävä tapauskohtainen tuki tavallisesti vääristä kilpailua yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla. |
| --- | --- |

(40)

Tätä edellytystä ei kuitenkaan tavallisesti sovelleta pienyrityksiin, jollei alakohtaisissa valtiontukisäännöissä toisin vahvisteta tai jollei tuensaaja toimi pitkäaikaisesta ylikapasiteetista kärsivillä markkinoilla, koska voidaan olettaa, ettei pienyrityksille myönnettävä tapauskohtainen tuki tavallisesti vääristä kilpailua yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla.

| (41) | Jos tuensaaja toimii pitkään rakenteellisesta ylikapasiteetista kärsineillä markkinoilla, sellaisina kuin ne määritellään monialaisissa puitteissa alueellisesta tuesta suurille investointihankkeille (14), yrityksen kapasiteettia tai markkinaläsnäoloa saatetaan joutua supistamaan jopa 100 prosenttia (15). |
| --- | --- |

(41)

Jos tuensaaja toimii pitkään rakenteellisesta ylikapasiteetista kärsineillä markkinoilla, sellaisina kuin ne määritellään monialaisissa puitteissa alueellisesta tuesta suurille investointihankkeille (14), yrityksen kapasiteettia tai markkinaläsnäoloa saatetaan joutua supistamaan jopa 100 prosenttia (15).

Tuen rajaaminen välttämättömään – tuensaajan todellinen rahoitusosuus, johon ei sisälly tukea

| (42) | Tukimäärä ja -intensiteetti on rajattava määrään, joka on ehdottomasti välttämätön rakenneuudistuksen toteuttamiseksi ottaen huomioon yrityksen, sen osakkaiden tai yhtymän, johon yritys kuuluu, käytettävissä olevat varat. Tässä arvioinnissa otetaan huomioon aikaisemmin mahdollisesti myönnetty pelastamistuki. Tuensaajien on osallistuttava rakenneuudistussuunnitelmaan merkittävällä määrällä omia varojaan, myös myymällä omaisuuseriä, jotka eivät ole välttämättömiä yrityksen elinkelpoisuuden kannalta, tai markkinaehtoisella ulkoisella rahoituksella. Tällainen rahoitusosuus on merkki markkinoiden uskosta elinkelpoisuuden palautumiseen. Rahoitusosuuden on oltava todellinen ja mahdollisimman suuri, eikä siihen voida laskea arvioituja tulevia voittoja, kuten kassavaroja. |
| --- | --- |

(42)

Tukimäärä ja -intensiteetti on rajattava määrään, joka on ehdottomasti välttämätön rakenneuudistuksen toteuttamiseksi ottaen huomioon yrityksen, sen osakkaiden tai yhtymän, johon yritys kuuluu, käytettävissä olevat varat. Tässä arvioinnissa otetaan huomioon aikaisemmin mahdollisesti myönnetty pelastamistuki. Tuensaajien on osallistuttava rakenneuudistussuunnitelmaan merkittävällä määrällä omia varojaan, myös myymällä omaisuuseriä, jotka eivät ole välttämättömiä yrityksen elinkelpoisuuden kannalta, tai markkinaehtoisella ulkoisella rahoituksella. Tällainen rahoitusosuus on merkki markkinoiden uskosta elinkelpoisuuden palautumiseen. Rahoitusosuuden on oltava todellinen ja mahdollisimman suuri, eikä siihen voida laskea arvioituja tulevia voittoja, kuten kassavaroja.

| (43) | Yleensä valvontaviranomainen pitää seuraavia rakenneuudistuksen rahoitusosuuksia (16) sopivina: pienyritykset vähintään 25 prosenttia, keskisuuret yritykset vähintään 40 prosenttia ja suuret yritykset vähintään 50 prosenttia. Jos EFTA-valtio osoittaa poikkeusolojen ja erityisten vaikeuksien olemassaolon, valvontaviranomainen voi hyväksyä pienemmän rahoitusosuuden. |
| --- | --- |

(43)

Yleensä valvontaviranomainen pitää seuraavia rakenneuudistuksen rahoitusosuuksia (16) sopivina: pienyritykset vähintään 25 prosenttia, keskisuuret yritykset vähintään 40 prosenttia ja suuret yritykset vähintään 50 prosenttia. Jos EFTA-valtio osoittaa poikkeusolojen ja erityisten vaikeuksien olemassaolon, valvontaviranomainen voi hyväksyä pienemmän rahoitusosuuden.

| (44) | Kilpailun vääristymisen rajoittamiseksi on vältettävä sen muotoisen tai niin suuren tuen myöntämistä, että yritys saisi liiallisia rahavaroja, joita se voisi käyttää aggressiiviseen markkinoita vääristävään toimintaan, joka ei liity rakenneuudistukseen. Tästä syystä valvontaviranomainen tutkii yrityksen velkojen määrän rakenneuudistuksen jälkeen, myös mahdollisesti vaateille myönnettyjen lykkäysten tai niiden alentamisen jälkeen. Se ottaa erityisesti huomioon yritystoiminnan jatkamismahdollisuudet maksukyvyttömyydestä johtuvan, kansallisen lainsäädännön mukaisen yleistäytäntöönpanomenettelyn jälkeen (17). Tukea ei myöskään saa käyttää rahoittamaan uusia investointeja, jotka eivät ole tarpeen elinkelpoisuuden palauttamiseksi. |
| --- | --- |

(44)

Kilpailun vääristymisen rajoittamiseksi on vältettävä sen muotoisen tai niin suuren tuen myöntämistä, että yritys saisi liiallisia rahavaroja, joita se voisi käyttää aggressiiviseen markkinoita vääristävään toimintaan, joka ei liity rakenneuudistukseen. Tästä syystä valvontaviranomainen tutkii yrityksen velkojen määrän rakenneuudistuksen jälkeen, myös mahdollisesti vaateille myönnettyjen lykkäysten tai niiden alentamisen jälkeen. Se ottaa erityisesti huomioon yritystoiminnan jatkamismahdollisuudet maksukyvyttömyydestä johtuvan, kansallisen lainsäädännön mukaisen yleistäytäntöönpanomenettelyn jälkeen (17). Tukea ei myöskään saa käyttää rahoittamaan uusia investointeja, jotka eivät ole tarpeen elinkelpoisuuden palauttamiseksi.

Tuen hyväksymiselle asetettavat erityisedellytykset

| (45) | Edellä 37–41 kohdassa kuvailtujen vastasuoritteiden lisäksi valvontaviranomainen voi määrätä tarpeelliseksi katsomiaan edellytyksiä ja velvoitteita, joilla voidaan estää kilpailun vääristyminen yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla, jos kyseinen EFTA-valtio ei ole sitoutunut toteuttamaan tällaisia toimenpiteitä. Kyseessä oleva EFTA-valtio voidaan velvoittaa






  a) | toteuttamaan itse tiettyjä toimenpiteitä (esimerkiksi avaamaan tietyt yrityksen toimintaan suoraan tai epäsuorasti liittyvät markkinat muille ETA:n toimijoille ETA:n lainsäädäntöä noudattaen); |
| --- | --- | --- |

(45)

Edellä 37–41 kohdassa kuvailtujen vastasuoritteiden lisäksi valvontaviranomainen voi määrätä tarpeelliseksi katsomiaan edellytyksiä ja velvoitteita, joilla voidaan estää kilpailun vääristyminen yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla, jos kyseinen EFTA-valtio ei ole sitoutunut toteuttamaan tällaisia toimenpiteitä. Kyseessä oleva EFTA-valtio voidaan velvoittaa

a)

toteuttamaan itse tiettyjä toimenpiteitä (esimerkiksi avaamaan tietyt yrityksen toimintaan suoraan tai epäsuorasti liittyvät markkinat muille ETA:n toimijoille ETA:n lainsäädäntöä noudattaen);

| b) | määräämään tiettyjä velvoitteita tuensaajayritykselle; |
| --- | --- |

b)

määräämään tiettyjä velvoitteita tuensaajayritykselle;

| c) | olemaan myöntämättä tuensaajayritykselle muunlaista tukea rakenneuudistuksen aikana. |
| --- | --- |

c)

olemaan myöntämättä tuensaajayritykselle muunlaista tukea rakenneuudistuksen aikana.

Rakenneuudistussuunnitelman täysimääräinen täytäntöönpano ja asetettujen edellytysten noudattaminen

| (46) | Yrityksen on toteutettava valvontaviranomaisen hyväksymä rakenneuudistussuunnitelma kokonaisuudessaan ja noudatettava kaikkia muita tuen hyväksymistä koskevassa valvontaviranomaisen päätöksessä asetettuja velvoitteita. Valvontaviranomainen katsoo suunnitelman tai muiden velvoitteiden noudattamatta jättämisen tuen väärinkäytöksi, sanotun kuitenkaan rajoittamatta valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjassa 3 olevan II osan 23 artiklan soveltamista ja mahdollisuutta saattaa asia EFTAn tuomioistuimen käsiteltäväksi valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjassa 3 olevan I osan 1 artiklan 2 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(46)

Yrityksen on toteutettava valvontaviranomaisen hyväksymä rakenneuudistussuunnitelma kokonaisuudessaan ja noudatettava kaikkia muita tuen hyväksymistä koskevassa valvontaviranomaisen päätöksessä asetettuja velvoitteita. Valvontaviranomainen katsoo suunnitelman tai muiden velvoitteiden noudattamatta jättämisen tuen väärinkäytöksi, sanotun kuitenkaan rajoittamatta valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjassa 3 olevan II osan 23 artiklan soveltamista ja mahdollisuutta saattaa asia EFTAn tuomioistuimen käsiteltäväksi valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjassa 3 olevan I osan 1 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

| (47) | Useita vuosia kestävien ja huomattavia tukimääriä sisältävien rakenneuudistustoimien kohdalla valvontaviranomainen voi vaatia, että rakenneuudistustuki jaetaan useampaan erään. Valvontaviranomainen voi asettaa tukierien maksamisen edellytykseksi, että






  a) | ennen kunkin erän maksamista on varmistettava rakenneuudistussuunnitelman jokaisen vaiheen asianmukainen edistyminen suunnitellun aikataulun mukaan; tai että |
| --- | --- | --- |

(47)

Useita vuosia kestävien ja huomattavia tukimääriä sisältävien rakenneuudistustoimien kohdalla valvontaviranomainen voi vaatia, että rakenneuudistustuki jaetaan useampaan erään. Valvontaviranomainen voi asettaa tukierien maksamisen edellytykseksi, että

a)

ennen kunkin erän maksamista on varmistettava rakenneuudistussuunnitelman jokaisen vaiheen asianmukainen edistyminen suunnitellun aikataulun mukaan; tai että

| b) | valvontaviranomainen hyväksyy jokaisen erän maksamisen ennakolta varmistuttuaan ensin suunnitelman asianmukaisesta täytäntöönpanosta. |
| --- | --- |

b)

valvontaviranomainen hyväksyy jokaisen erän maksamisen ennakolta varmistuttuaan ensin suunnitelman asianmukaisesta täytäntöönpanosta.

Valvonta ja vuosikertomus

| (48) | Valvontaviranomaisen on voitava varmistua rakenneuudistussuunnitelman moitteettomasta edistymisestä EFTA-valtion sille säännöllisesti toimittamien yksityiskohtaisten kertomusten avulla. |
| --- | --- |

(48)

Valvontaviranomaisen on voitava varmistua rakenneuudistussuunnitelman moitteettomasta edistymisestä EFTA-valtion sille säännöllisesti toimittamien yksityiskohtaisten kertomusten avulla.

| (49) | Suurille yrityksille myönnetyn tuen osalta ensimmäinen kertomus on yleensä toimitettava valvontaviranomaiselle viimeistään kuuden kuukauden kuluttua tuen hyväksymisestä. Tämän jälkeen valvontaviranomaiselle on toimitettava kertomus vähintään kerran vuodessa tiettyyn määräaikaan mennessä, kunnes rakenneuudistussuunnitelman tavoitteet katsotaan saavutetuiksi. Kertomuksiin on sisällyttävä kaikki ne tiedot, jotka valvontaviranomainen tarvitsee voidakseen valvoa rakenneuudistussuunnitelman täytäntöönpanoa, tuen maksamisaikataulua ja yrityksen taloudellista tilannetta sekä hyväksymispäätöksessä säädettyjen edellytysten ja velvoitteiden noudattamista. Kertomuksiin on sisällyttävä erityisesti kaikki tiedot, jotka koskevat yritykselle rakenneuudistuksen aikana myönnettyjä tukia riippumatta siitä, mihin tarkoitukseen tuki on myönnetty taikka onko kyse yksittäisestä tuesta vai tukiohjelmasta myönnetystä tuesta (ks. 67–70 kohta). Jos valvontaviranomainen katsoo tarvitsevansa viipymättä vahvistuksen tietyille olennaisille tiedoille, esimerkiksi sulkemisille tai kapasiteetin supistamiselle, se voi vaatia kertomusten antamista useammin. |
| --- | --- |

(49)

Suurille yrityksille myönnetyn tuen osalta ensimmäinen kertomus on yleensä toimitettava valvontaviranomaiselle viimeistään kuuden kuukauden kuluttua tuen hyväksymisestä. Tämän jälkeen valvontaviranomaiselle on toimitettava kertomus vähintään kerran vuodessa tiettyyn määräaikaan mennessä, kunnes rakenneuudistussuunnitelman tavoitteet katsotaan saavutetuiksi. Kertomuksiin on sisällyttävä kaikki ne tiedot, jotka valvontaviranomainen tarvitsee voidakseen valvoa rakenneuudistussuunnitelman täytäntöönpanoa, tuen maksamisaikataulua ja yrityksen taloudellista tilannetta sekä hyväksymispäätöksessä säädettyjen edellytysten ja velvoitteiden noudattamista. Kertomuksiin on sisällyttävä erityisesti kaikki tiedot, jotka koskevat yritykselle rakenneuudistuksen aikana myönnettyjä tukia riippumatta siitä, mihin tarkoitukseen tuki on myönnetty taikka onko kyse yksittäisestä tuesta vai tukiohjelmasta myönnetystä tuesta (ks. 67–70 kohta). Jos valvontaviranomainen katsoo tarvitsevansa viipymättä vahvistuksen tietyille olennaisille tiedoille, esimerkiksi sulkemisille tai kapasiteetin supistamiselle, se voi vaatia kertomusten antamista useammin.

| (50) | Pk-yrityksille myönnetyn tuen osalta riittää yleensä, että jäljennös tuensaajayrityksen tuloslaskelmasta ja taseesta toimitetaan valvontaviranomaiselle kerran vuodessa, jollei hyväksymispäätöksessä ole asetettu tiukempia edellytyksiä. |
| --- | --- |

(50)

Pk-yrityksille myönnetyn tuen osalta riittää yleensä, että jäljennös tuensaajayrityksen tuloslaskelmasta ja taseesta toimitetaan valvontaviranomaiselle kerran vuodessa, jollei hyväksymispäätöksessä ole asetettu tiukempia edellytyksiä.

16.3.2.3   Rakenneuudistussuunnitelman muuttaminen

| (51) | Kun rakenneuudistustuen myöntäminen on hyväksytty, kyseinen EFTA-valtio voi rakenneuudistuksen aikana pyytää valvontaviranomaista hyväksymään muutoksia rakenneuudistussuunnitelmaan ja tukimäärään. Valvontaviranomainen voi hyväksyä tällaiset muutokset seuraavien edellytysten täyttyessä:






  a) | myös tarkistetun suunnitelman on palautettava elinkelpoisuus kohtuullisessa ajassa; |
| --- | --- | --- |

(51)

Kun rakenneuudistustuen myöntäminen on hyväksytty, kyseinen EFTA-valtio voi rakenneuudistuksen aikana pyytää valvontaviranomaista hyväksymään muutoksia rakenneuudistussuunnitelmaan ja tukimäärään. Valvontaviranomainen voi hyväksyä tällaiset muutokset seuraavien edellytysten täyttyessä:

a)

myös tarkistetun suunnitelman on palautettava elinkelpoisuus kohtuullisessa ajassa;

| b) | jos tukimäärää korotetaan, edellytettävien vastasuoritteiden on oltava kattavampia kuin alkuperäiset; |
| --- | --- |

b)

jos tukimäärää korotetaan, edellytettävien vastasuoritteiden on oltava kattavampia kuin alkuperäiset;

| c) | jos ehdotetut vastasuoritteet ovat alkuperäisiä vähäisempiä, tukimäärää on vastaavasti pienennettävä; |
| --- | --- |

c)

jos ehdotetut vastasuoritteet ovat alkuperäisiä vähäisempiä, tukimäärää on vastaavasti pienennettävä;

| d) | vastasuoritteet voidaan panna täytäntöön uuden aikataulun mukaan alkuperäistä myöhemmin vain yrityksestä tai EFTA-valtiosta riippumattomista syistä; muussa tapauksessa tukimäärää on vastaavasti pienennettävä. |
| --- | --- |

d)

vastasuoritteet voidaan panna täytäntöön uuden aikataulun mukaan alkuperäistä myöhemmin vain yrityksestä tai EFTA-valtiosta riippumattomista syistä; muussa tapauksessa tukimäärää on vastaavasti pienennettävä.

| (52) | Jos valvontaviranomaisen asettamia edellytyksiä tai EFTA-valtion antamia sitoumuksia lievennetään, tukimäärää on vastaavasti pienennettävä taikka asetettava lisäedellytyksiä. |
| --- | --- |

(52)

Jos valvontaviranomaisen asettamia edellytyksiä tai EFTA-valtion antamia sitoumuksia lievennetään, tukimäärää on vastaavasti pienennettävä taikka asetettava lisäedellytyksiä.

| (53) | Jos EFTA-valtio muuttaa hyväksyttyä rakenneuudistussuunnitelmaa ilmoittamatta tästä asianmukaisesti valvontaviranomaiselle, valvontaviranomainen aloittaa valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjassa 3 olevan II osan 16 artiklan mukaisen menettelyn (tuen väärinkäyttö), sanotun kuitenkaan rajoittamatta valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjassa 3 olevan II osan 23 artiklan soveltamista ja mahdollisuutta saattaa asia EFTAn tuomioistuimen käsiteltäväksi valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjassa 3 olevan I osan 1 artiklan 2 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(53)

Jos EFTA-valtio muuttaa hyväksyttyä rakenneuudistussuunnitelmaa ilmoittamatta tästä asianmukaisesti valvontaviranomaiselle, valvontaviranomainen aloittaa valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjassa 3 olevan II osan 16 artiklan mukaisen menettelyn (tuen väärinkäyttö), sanotun kuitenkaan rajoittamatta valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjassa 3 olevan II osan 23 artiklan soveltamista ja mahdollisuutta saattaa asia EFTAn tuomioistuimen käsiteltäväksi valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjassa 3 olevan I osan 1 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

16.3.2.4   Tukialueilla myönnettävät rakenneuudistustuet

| (54) | Valvontaviranomainen ottaa huomioon aluekehitystarpeet arvioidessaan tukialueilla myönnettävää rakenneuudistustukea. Vaikeuksissa olevan yrityksen sijainti tukialueella ei kuitenkaan ole riittävä peruste rakenneuudistustuen hyväksymiseksi. Aluetta ei keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä auta yritysten keinotekoinen tukeminen. Lisäksi on alueiden etujen mukaista, että ne aluekehityksen edistämiseksi käyttävät varojaan niin, että elinkelpoista ja kestävää toimintaa voidaan kehittää mahdollisimman nopeasti. Kilpailun vääristymät on pyrittävä pitämään mahdollisimman vähäisinä myös silloin, kun tukia myönnetään tukialueilla toimiville yrityksille. Tässä yhteydessä on kiinnitettävä huomiota myös mahdollisiin haitallisiin heijastusvaikutuksiin, joita tuki voi aiheuttaa kyseisellä alueella ja muilla tukialueilla. |
| --- | --- |

(54)

Valvontaviranomainen ottaa huomioon aluekehitystarpeet arvioidessaan tukialueilla myönnettävää rakenneuudistustukea. Vaikeuksissa olevan yrityksen sijainti tukialueella ei kuitenkaan ole riittävä peruste rakenneuudistustuen hyväksymiseksi. Aluetta ei keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä auta yritysten keinotekoinen tukeminen. Lisäksi on alueiden etujen mukaista, että ne aluekehityksen edistämiseksi käyttävät varojaan niin, että elinkelpoista ja kestävää toimintaa voidaan kehittää mahdollisimman nopeasti. Kilpailun vääristymät on pyrittävä pitämään mahdollisimman vähäisinä myös silloin, kun tukia myönnetään tukialueilla toimiville yrityksille. Tässä yhteydessä on kiinnitettävä huomiota myös mahdollisiin haitallisiin heijastusvaikutuksiin, joita tuki voi aiheuttaa kyseisellä alueella ja muilla tukialueilla.

| (55) | Edellä 31–53 kohdassa lueteltuja perusteita sovelletaan siis myös tukialueilla, vaikka aluekehityksen tarpeet otetaankin huomioon. Tuen hyväksymisedellytykset voivat kuitenkin olla asetettavien vastasuoritteiden ja tuensaajan rahoitusosuuden osalta joustavampia tukialueilla, jollei alakohtaisissa valtiontukisäännöissä säädetä toisin. Jos kapasiteetin tai markkinaläsnäolon supistaminen vaikuttaa tarkoituksenmukaisimmalta toimenpiteeltä kilpailun kohtuuttomien vääristymien välttämiseksi, tukialueilla vaaditaan vähäisempää kapasiteetin supistamista kuin muilla alueilla, jos se on aluekehitystarpeiden kannalta perusteltua. EFTA-valtioiden on perusteltava tällaiset tapaukset, ja niissä erotellaan toisistaan ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaista aluetukea saavat alueet ja 61 artiklan 3 kohdan c alakohdan määräysten soveltamisalaan kuuluvat alueet, jotta ensin mainituilla alueilla esiintyvät vakavammat alueelliset ongelmat voidaan ottaa huomioon. |
| --- | --- |

(55)

Edellä 31–53 kohdassa lueteltuja perusteita sovelletaan siis myös tukialueilla, vaikka aluekehityksen tarpeet otetaankin huomioon. Tuen hyväksymisedellytykset voivat kuitenkin olla asetettavien vastasuoritteiden ja tuensaajan rahoitusosuuden osalta joustavampia tukialueilla, jollei alakohtaisissa valtiontukisäännöissä säädetä toisin. Jos kapasiteetin tai markkinaläsnäolon supistaminen vaikuttaa tarkoituksenmukaisimmalta toimenpiteeltä kilpailun kohtuuttomien vääristymien välttämiseksi, tukialueilla vaaditaan vähäisempää kapasiteetin supistamista kuin muilla alueilla, jos se on aluekehitystarpeiden kannalta perusteltua. EFTA-valtioiden on perusteltava tällaiset tapaukset, ja niissä erotellaan toisistaan ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaista aluetukea saavat alueet ja 61 artiklan 3 kohdan c alakohdan määräysten soveltamisalaan kuuluvat alueet, jotta ensin mainituilla alueilla esiintyvät vakavammat alueelliset ongelmat voidaan ottaa huomioon.

16.3.2.5   Tuki pk-yritysten rakenneuudistukseen

| (56) | Pienyrityksille myönnettävät tuet (18) muuttavat yleensä kaupankäynnin edellytyksiä vähemmän kuin keskisuurille ja suurille yrityksille myönnettävät tuet. Sama koskee myös rakenneuudistustukea, joten 31–53 kohdassa vahvistettuja edellytyksiä sovelletaan väljemmin:






  a) | Rakenneuudistustuen myöntäminen pienyrityksille ei yleensä edellytä vastasuoritteita (ks. 40 kohta), jollei alakohtaisissa valtiontukisäännöissä toisin säädetä. |
| --- | --- | --- |

(56)

Pienyrityksille myönnettävät tuet (18) muuttavat yleensä kaupankäynnin edellytyksiä vähemmän kuin keskisuurille ja suurille yrityksille myönnettävät tuet. Sama koskee myös rakenneuudistustukea, joten 31–53 kohdassa vahvistettuja edellytyksiä sovelletaan väljemmin:

a)

Rakenneuudistustuen myöntäminen pienyrityksille ei yleensä edellytä vastasuoritteita (ks. 40 kohta), jollei alakohtaisissa valtiontukisäännöissä toisin säädetä.

| b) | Kertomusten sisällölle ei aseteta yhtä tiukkoja vaatimuksia (ks. 48, 49 ja 50 kohta). |
| --- | --- |

b)

Kertomusten sisällölle ei aseteta yhtä tiukkoja vaatimuksia (ks. 48, 49 ja 50 kohta).

| (57) | Tuen ainutkertaisuuden periaatetta (16.3.3 jakso) sovelletaan kuitenkin sellaisenaan myös pk-yrityksiin. |
| --- | --- |

(57)

Tuen ainutkertaisuuden periaatetta (16.3.3 jakso) sovelletaan kuitenkin sellaisenaan myös pk-yrityksiin.

| (58) | Pk-yritysten rakenneuudistussuunnitelmaa ei tarvitse esittää valvontaviranomaisen hyväksyttäväksi. Suunnitelman on kuitenkin oltava 34–36 kohdassa esitettyjen vaatimusten mukainen ja kyseisen EFTA-valtion hyväksymä. Lisäksi siitä on ilmoitettava valvontaviranomaiselle. Tuen myöntämisen ehtona on oltava, että rakenneuudistussuunnitelma toteutetaan kokonaisuudessaan. EFTA-valtion velvollisuus on tarkastaa näiden edellytysten täyttyminen. |
| --- | --- |

(58)

Pk-yritysten rakenneuudistussuunnitelmaa ei tarvitse esittää valvontaviranomaisen hyväksyttäväksi. Suunnitelman on kuitenkin oltava 34–36 kohdassa esitettyjen vaatimusten mukainen ja kyseisen EFTA-valtion hyväksymä. Lisäksi siitä on ilmoitettava valvontaviranomaiselle. Tuen myöntämisen ehtona on oltava, että rakenneuudistussuunnitelma toteutetaan kokonaisuudessaan. EFTA-valtion velvollisuus on tarkastaa näiden edellytysten täyttyminen.

16.3.2.6   Rakenneuudistuksen sosiaalikuluihin myönnettävä tuki

| (59) | Rakenneuudistussuunnitelmaan sisältyy tavallisesti tappiollisen toiminnan supistaminen tai siitä luopuminen. Tällaiset supistukset ovat usein tarpeen toiminnan järkeistämiseksi ja tehostamiseksi, ja ne ovat täysin erillisiä kapasiteetin supistamisesta, joka on mahdollisesti edellytyksenä tuen myöntämiselle. Olipa näiden toimenpiteiden lähtökohta mikä tahansa, ne johtavat yleensä yrityksen henkilöstön vähentämiseen. |
| --- | --- |

(59)

Rakenneuudistussuunnitelmaan sisältyy tavallisesti tappiollisen toiminnan supistaminen tai siitä luopuminen. Tällaiset supistukset ovat usein tarpeen toiminnan järkeistämiseksi ja tehostamiseksi, ja ne ovat täysin erillisiä kapasiteetin supistamisesta, joka on mahdollisesti edellytyksenä tuen myöntämiselle. Olipa näiden toimenpiteiden lähtökohta mikä tahansa, ne johtavat yleensä yrityksen henkilöstön vähentämiseen.

| (60) | EFTA-valtioiden työlainsäädäntöön voi sisältyä yleisiä sosiaaliturvajärjestelmiä, joiden mukaan erorahat ja varhaiseläkkeet maksetaan suoraan irtisanotuille työntekijöille. Tällaisia järjestelmiä ei pidetä ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan kuuluvana valtiontukena. |
| --- | --- |

(60)

EFTA-valtioiden työlainsäädäntöön voi sisältyä yleisiä sosiaaliturvajärjestelmiä, joiden mukaan erorahat ja varhaiseläkkeet maksetaan suoraan irtisanotuille työntekijöille. Tällaisia järjestelmiä ei pidetä ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan kuuluvana valtiontukena.

| (61) | Työntekijöille maksettavien erorahojen ja varhaiseläkkeiden lisäksi valtion on yleisten sosiaaliturvajärjestelmien mukaan yleensä maksettava kustannukset, jotka yritykselle aiheutuvat irtisanotuille työntekijöille lakisääteisten tai sopimusvelvoitteiden lisäksi maksettavista etuuksista. Kun tällaisia järjestelmiä sovelletaan yleisesti ilman alakohtaisia rajoituksia kaikkiin asetetut edellytykset täyttäviin työntekijöihin ja kun etuudet myönnetään automaattisesti, niihin ei katsota sisältyvän ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua tukea rakenneuudistusta toteuttaville yrityksille. Jos järjestelmiä kuitenkin käytetään rakenneuudistuksen edistämiseen tietyillä toimialoilla, niiden voidaan valikoivuutensa takia katsoa sisältävän tukea (19). |
| --- | --- |

(61)

Työntekijöille maksettavien erorahojen ja varhaiseläkkeiden lisäksi valtion on yleisten sosiaaliturvajärjestelmien mukaan yleensä maksettava kustannukset, jotka yritykselle aiheutuvat irtisanotuille työntekijöille lakisääteisten tai sopimusvelvoitteiden lisäksi maksettavista etuuksista. Kun tällaisia järjestelmiä sovelletaan yleisesti ilman alakohtaisia rajoituksia kaikkiin asetetut edellytykset täyttäviin työntekijöihin ja kun etuudet myönnetään automaattisesti, niihin ei katsota sisältyvän ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua tukea rakenneuudistusta toteuttaville yrityksille. Jos järjestelmiä kuitenkin käytetään rakenneuudistuksen edistämiseen tietyillä toimialoilla, niiden voidaan valikoivuutensa takia katsoa sisältävän tukea (19).

| (62) | Erorahojen ja/tai varhaiseläkkeiden maksaminen, joka kuuluu yrityksen velvoitteisiin työlainsäädännön tai ammattiliittojen kanssa tehtyjen työehtosopimusten perusteella, on osa yrityksen omista varoista maksettavia tavanomaisia kustannuksia. Näin ollen valtion rahoitusta näiden kustannusten kattamiseen on pidettävä tukena riippumatta siitä, annetaanko se suoraan yrityksille vai ohjataanko se työntekijöille valtion virastojen kautta. |
| --- | --- |

(62)

Erorahojen ja/tai varhaiseläkkeiden maksaminen, joka kuuluu yrityksen velvoitteisiin työlainsäädännön tai ammattiliittojen kanssa tehtyjen työehtosopimusten perusteella, on osa yrityksen omista varoista maksettavia tavanomaisia kustannuksia. Näin ollen valtion rahoitusta näiden kustannusten kattamiseen on pidettävä tukena riippumatta siitä, annetaanko se suoraan yrityksille vai ohjataanko se työntekijöille valtion virastojen kautta.

| (63) | Valvontaviranomainen ei lähtökohtaisesti vastusta tällaista vaikeuksissa oleville yrityksille myönnettävää tukea, sillä siitä saatava taloudellinen hyöty kohdistuu myös muihin kuin tuensaajayritykseen, helpottaa rakennemuutosta ja lieventää sosiaalisia ongelmia. |
| --- | --- |

(63)

Valvontaviranomainen ei lähtökohtaisesti vastusta tällaista vaikeuksissa oleville yrityksille myönnettävää tukea, sillä siitä saatava taloudellinen hyöty kohdistuu myös muihin kuin tuensaajayritykseen, helpottaa rakennemuutosta ja lieventää sosiaalisia ongelmia.

| (64) | Erorahojen ja varhaiseläkkeiden lisäksi tuilla voidaan joidenkin rakenneuudistusten yhteydessä rahoittaa myös toimenpiteitä, jotka liittyvät koulutukseen, neuvontaan, työnhakua helpottavaan käytännön apuun, uudelleensijoittautumiseen ja ammatilliseen koulutukseen sekä uusia yrityksiä perustavien työntekijöiden avustamiseen. Valvontaviranomaisen johdonmukaisena periaatteena on suhtautua myönteisesti tällaiseen vaikeuksissa oleville yrityksille myönnettävään tukeen. |
| --- | --- |

(64)

Erorahojen ja varhaiseläkkeiden lisäksi tuilla voidaan joidenkin rakenneuudistusten yhteydessä rahoittaa myös toimenpiteitä, jotka liittyvät koulutukseen, neuvontaan, työnhakua helpottavaan käytännön apuun, uudelleensijoittautumiseen ja ammatilliseen koulutukseen sekä uusia yrityksiä perustavien työntekijöiden avustamiseen. Valvontaviranomaisen johdonmukaisena periaatteena on suhtautua myönteisesti tällaiseen vaikeuksissa oleville yrityksille myönnettävään tukeen.

| (65) | Rakenneuudistussuunnitelmassa on osoitettava selkeästi 61–64 kohdassa kuvailtuihin tarkoituksiin myönnettävät tuet. Pelkästään irtisanotun henkilökunnan eduksi tarkoitettuja sosiaalisia tukitoimenpiteitä ei nimittäin oteta huomioon määritettäessä 37–41 kohdassa tarkoitettujen vastasuoritteiden laajuutta. |
| --- | --- |

(65)

Rakenneuudistussuunnitelmassa on osoitettava selkeästi 61–64 kohdassa kuvailtuihin tarkoituksiin myönnettävät tuet. Pelkästään irtisanotun henkilökunnan eduksi tarkoitettuja sosiaalisia tukitoimenpiteitä ei nimittäin oteta huomioon määritettäessä 37–41 kohdassa tarkoitettujen vastasuoritteiden laajuutta.

| (66) | Valvontaviranomainen pyrkii yhteisen edun vuoksi rakenneuudistussuunnitelman yhteydessä minimoimaan rakenneuudistuksen sosiaaliset vaikutukset muihin ETA-sopimuksen sopimuspuoliin kuin tuen myöntäjään. |
| --- | --- |

(66)

Valvontaviranomainen pyrkii yhteisen edun vuoksi rakenneuudistussuunnitelman yhteydessä minimoimaan rakenneuudistuksen sosiaaliset vaikutukset muihin ETA-sopimuksen sopimuspuoliin kuin tuen myöntäjään.

16.3.2.7   Tuensaajayritykselle rakenneuudistuksen aikana myönnettävästä tuesta on ilmoitettava valvontaviranomaiselle

| (67) | Kun suuren tai keskisuuren yrityksen saamaa rakenneuudistustukea arvioidaan näiden suuntaviivojen perusteella, muun tuen myöntäminen rakenneuudistusaikana vaikuttaa valvontaviranomaisen arviointiin tarvittavien vastasuoritteiden laajuudesta, vaikka kyseinen muu tuki myönnettäisiin jo hyväksytystä ohjelmasta. |
| --- | --- |

(67)

Kun suuren tai keskisuuren yrityksen saamaa rakenneuudistustukea arvioidaan näiden suuntaviivojen perusteella, muun tuen myöntäminen rakenneuudistusaikana vaikuttaa valvontaviranomaisen arviointiin tarvittavien vastasuoritteiden laajuudesta, vaikka kyseinen muu tuki myönnettäisiin jo hyväksytystä ohjelmasta.

| (68) | Suurelle tai keskisuurelle yritykselle myönnettävää rakenneuudistustukea koskevassa ilmoituksessa on mainittava kaikki muut tuet, joita tuensaajayritykselle aiotaan myöntää rakenneuudistuksen aikana, jollei tuki kuulu vähämerkityksistä tukea koskevan säännön tai poikkeusasetuksen soveltamisalaan. |
| --- | --- |

(68)

Suurelle tai keskisuurelle yritykselle myönnettävää rakenneuudistustukea koskevassa ilmoituksessa on mainittava kaikki muut tuet, joita tuensaajayritykselle aiotaan myöntää rakenneuudistuksen aikana, jollei tuki kuulu vähämerkityksistä tukea koskevan säännön tai poikkeusasetuksen soveltamisalaan.

| (69) | Valvontaviranomainen ottaa kyseiset tuet huomioon rakenneuudistustukea arvioidessaan. Kustakin suurelle tai keskisuurelle yritykselle rakenneuudistuksen aikana myönnetystä tuesta, myös hyväksytyn ohjelman mukaisesti myönnetystä tuesta, on ilmoitettava valvontaviranomaiselle erikseen, jos valvontaviranomainen ei ollut tietoinen tuesta tehdessään päätöstä rakenneuudistustuesta. |
| --- | --- |

(69)

Valvontaviranomainen ottaa kyseiset tuet huomioon rakenneuudistustukea arvioidessaan. Kustakin suurelle tai keskisuurelle yritykselle rakenneuudistuksen aikana myönnetystä tuesta, myös hyväksytyn ohjelman mukaisesti myönnetystä tuesta, on ilmoitettava valvontaviranomaiselle erikseen, jos valvontaviranomainen ei ollut tietoinen tuesta tehdessään päätöstä rakenneuudistustuesta.

| (70) | Valvontaviranomainen varmistaa, että näiden suuntaviivojen vaatimuksia ei kierretä myöntämällä tukia hyväksyttyjen ohjelmien nojalla. |
| --- | --- |

(70)

Valvontaviranomainen varmistaa, että näiden suuntaviivojen vaatimuksia ei kierretä myöntämällä tukia hyväksyttyjen ohjelmien nojalla.

16.3.3   Tuen ainutkertaisuuden periaate

| (71) | Pelastamistuki on ainutkertainen toimenpide, jolla pyritään jatkamaan yrityksen toimintaa tietyn rajallisen ajan, jonka kuluessa voidaan arvioida yrityksen tulevaisuudennäkymiä. Toistuvasti myönnettäviä pelastamistukia, joilla pyritään säilyttämään vallitseva tilanne, viivästyttämään väistämätöntä kehitystä ja siirtämään sillä välin taloudelliset ja sosiaaliset ongelmat muille, paremmassa asemassa oleville tuottajille tai muille ETA-sopimuksen sopimuspuolille, ei tule hyväksyä. Sen vuoksi pelastamistukea olisi myönnettävä vain kerran (ainutkertaisuuden periaate). Tämän periaatteen mukaisesti rakenneuudistustukea olisi myönnettävä vain kerran, jottei yrityksiä tuettaisi epäterveesti tilanteissa, joista ne pystyvät selviytymään ainoastaan toistuvan valtiontuen avulla. Jos pelastamistukea myönnetään yritykselle, joka on jo saanut rakenneuudistustukea, voidaan katsoa, että tuensaajan vaikeudet ovat luonteeltaan toistuvia ja että toistuvat valtion toimenpiteet aiheuttavat kilpailun vääristymistä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla. Tällaisia toistuvia valtion toimenpiteitä ei pitäisi hyväksyä. |
| --- | --- |

(71)

Pelastamistuki on ainutkertainen toimenpide, jolla pyritään jatkamaan yrityksen toimintaa tietyn rajallisen ajan, jonka kuluessa voidaan arvioida yrityksen tulevaisuudennäkymiä. Toistuvasti myönnettäviä pelastamistukia, joilla pyritään säilyttämään vallitseva tilanne, viivästyttämään väistämätöntä kehitystä ja siirtämään sillä välin taloudelliset ja sosiaaliset ongelmat muille, paremmassa asemassa oleville tuottajille tai muille ETA-sopimuksen sopimuspuolille, ei tule hyväksyä. Sen vuoksi pelastamistukea olisi myönnettävä vain kerran (ainutkertaisuuden periaate). Tämän periaatteen mukaisesti rakenneuudistustukea olisi myönnettävä vain kerran, jottei yrityksiä tuettaisi epäterveesti tilanteissa, joista ne pystyvät selviytymään ainoastaan toistuvan valtiontuen avulla. Jos pelastamistukea myönnetään yritykselle, joka on jo saanut rakenneuudistustukea, voidaan katsoa, että tuensaajan vaikeudet ovat luonteeltaan toistuvia ja että toistuvat valtion toimenpiteet aiheuttavat kilpailun vääristymistä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla. Tällaisia toistuvia valtion toimenpiteitä ei pitäisi hyväksyä.

| (72) | Ilmoittaessaan valvontaviranomaiselle pelastamis- tai rakenneuudistustukea koskevasta hankkeesta EFTA-valtion on mainittava, onko yritykselle jo myönnetty kyseisiä tukia, mukaan luettuina tuet, jotka on myönnetty ennen näiden suuntaviivojen voimaantuloa, tai joista ei ole ilmoitettu (20). Jos tukia on myönnetty ja pelastamistuen myöntämisestä, rakenneuudistusvaiheen päättymisestä tai rakenneuudistussuunnitelman toteuttamisen keskeyttämisestä (riippuen siitä, mikä näistä on tapahtunut viimeksi) on kulunut vähemmän kuin 10 vuotta, valvontaviranomainen ei hyväksy uutta pelastamis- tai rakenneuudistustukea. Poikkeukset tähän sääntöön ovat sallittuja seuraavissa tapauksissa:






  a) | rakenneuudistustuki myönnetään pelastamistuen myöntämisen jälkeen osana yksittäistä rakenneuudistustoimea; |
| --- | --- | --- |

(72)

Ilmoittaessaan valvontaviranomaiselle pelastamis- tai rakenneuudistustukea koskevasta hankkeesta EFTA-valtion on mainittava, onko yritykselle jo myönnetty kyseisiä tukia, mukaan luettuina tuet, jotka on myönnetty ennen näiden suuntaviivojen voimaantuloa, tai joista ei ole ilmoitettu (20). Jos tukia on myönnetty ja pelastamistuen myöntämisestä, rakenneuudistusvaiheen päättymisestä tai rakenneuudistussuunnitelman toteuttamisen keskeyttämisestä (riippuen siitä, mikä näistä on tapahtunut viimeksi) on kulunut vähemmän kuin 10 vuotta, valvontaviranomainen ei hyväksy uutta pelastamis- tai rakenneuudistustukea. Poikkeukset tähän sääntöön ovat sallittuja seuraavissa tapauksissa:

a)

rakenneuudistustuki myönnetään pelastamistuen myöntämisen jälkeen osana yksittäistä rakenneuudistustoimea;

| b) | pelastamistuki on myönnetty 16.3.1.1 jaksossa esitettyjen edellytysten mukaisesti eikä sen jälkeen toteuteta valtion tukemaa rakenneuudistusta, jos:






  i) | yrityksen voitiin kohtuudella olettaa pelastamistuen myöntämisen seurauksena olevan pitkällä aikavälillä elinkelpoinen; ja |
| --- | --- | --- |

b)

pelastamistuki on myönnetty 16.3.1.1 jaksossa esitettyjen edellytysten mukaisesti eikä sen jälkeen toteuteta valtion tukemaa rakenneuudistusta, jos:

i)

yrityksen voitiin kohtuudella olettaa pelastamistuen myöntämisen seurauksena olevan pitkällä aikavälillä elinkelpoinen; ja

| ii) | vähintään viisi vuotta on kulunut ja uusi pelastamis- tai rakenneuudistustuki on välttämätöntä, mikä johtuu odottamattomasta tilanteesta (21), josta yritys ei itse ole vastuussa; |
| --- | --- |

ii)

vähintään viisi vuotta on kulunut ja uusi pelastamis- tai rakenneuudistustuki on välttämätöntä, mikä johtuu odottamattomasta tilanteesta (21), josta yritys ei itse ole vastuussa;

| c) | poikkeuksellisissa ja odottamattomissa tilanteissa, joista yritys ei itse ole vastuussa. |
| --- | --- |

c)

poikkeuksellisissa ja odottamattomissa tilanteissa, joista yritys ei itse ole vastuussa.

Edellä b ja c alakohdassa esitetyissä tapauksissa 16.3.1.2 jaksossa mainittua yksinkertaistettua menettelyä ei voida käyttää.

| (73) | Tuen myöntämisestä tuensaajayritykselle seuraavat omistussuhteiden muutokset sekä oikeudelliset tai hallinnolliset menettelyt, jotka tervehdyttävät yrityksen tasetta, vähentävät vastuita tai poistavat aiempia velkoja, eivät vaikuta tämän säännön soveltamiseen, jos kyse on saman yrityksen toiminnan jatkumisesta. |
| --- | --- |

(73)

Tuen myöntämisestä tuensaajayritykselle seuraavat omistussuhteiden muutokset sekä oikeudelliset tai hallinnolliset menettelyt, jotka tervehdyttävät yrityksen tasetta, vähentävät vastuita tai poistavat aiempia velkoja, eivät vaikuta tämän säännön soveltamiseen, jos kyse on saman yrityksen toiminnan jatkumisesta.

| (74) | Jos yhtymä on saanut pelastamis- tai rakenneuudistustukea, valvontaviranomainen ei tavallisesti hyväksy itse yhtymälle tai siihen kuuluville yrityksille myönnettävää uutta pelastamis- tai rakenneuudistustukea, jos pelastamistuen myöntämisestä, rakenneuudistusvaiheen päättymisestä tai rakenneuudistussuunnitelman toteuttamisen keskeyttämisestä (riippuen siitä, mikä näistä on tapahtunut viimeksi) on kulunut vähemmän kuin 10 vuotta. Jos jokin yhtymään kuulunut yritys on saanut pelastamis- tai rakenneuudistustukea, yhtymälle kokonaisuudessaan ja muille yhtymään kuuluville yrityksille aiempaa tuensaajaa lukuun ottamatta voidaan myöntää pelastamis- tai rakenneuudistustukea (edellyttäen, että muita näiden suuntaviivojen säännöksiä noudatetaan). EFTA-valtioiden on varmistettava, ettei yhtymältä tai muilta yhtymään kuuluvilta yrityksiltä siirretä tukea aiemmalle tuensaajalle. |
| --- | --- |

(74)

Jos yhtymä on saanut pelastamis- tai rakenneuudistustukea, valvontaviranomainen ei tavallisesti hyväksy itse yhtymälle tai siihen kuuluville yrityksille myönnettävää uutta pelastamis- tai rakenneuudistustukea, jos pelastamistuen myöntämisestä, rakenneuudistusvaiheen päättymisestä tai rakenneuudistussuunnitelman toteuttamisen keskeyttämisestä (riippuen siitä, mikä näistä on tapahtunut viimeksi) on kulunut vähemmän kuin 10 vuotta. Jos jokin yhtymään kuulunut yritys on saanut pelastamis- tai rakenneuudistustukea, yhtymälle kokonaisuudessaan ja muille yhtymään kuuluville yrityksille aiempaa tuensaajaa lukuun ottamatta voidaan myöntää pelastamis- tai rakenneuudistustukea (edellyttäen, että muita näiden suuntaviivojen säännöksiä noudatetaan). EFTA-valtioiden on varmistettava, ettei yhtymältä tai muilta yhtymään kuuluvilta yrityksiltä siirretä tukea aiemmalle tuensaajalle.

| (75) | Jos yritys ottaa haltuunsa jonkin toisen yrityksen, varsinkin sellaisen, joka on ollut 73 kohdassa tarkoitetun menettelyn kohteena tai maksukyvyttömyydestä johtuvassa, kansallisen lainsäädännön mukaisessa yleistäytäntöönpanomenettelyssä, ja se on jo saanut pelastamis- tai rakenneuudistustukea, tuen ainutkertaisuuden periaatetta ei sovelleta tähän yritykseen seuraavien edellytysten täyttyessä:






  a) | ostaja on selkeästi vanhasta yrityksestä erillinen yritys; |
| --- | --- | --- |

(75)

Jos yritys ottaa haltuunsa jonkin toisen yrityksen, varsinkin sellaisen, joka on ollut 73 kohdassa tarkoitetun menettelyn kohteena tai maksukyvyttömyydestä johtuvassa, kansallisen lainsäädännön mukaisessa yleistäytäntöönpanomenettelyssä, ja se on jo saanut pelastamis- tai rakenneuudistustukea, tuen ainutkertaisuuden periaatetta ei sovelleta tähän yritykseen seuraavien edellytysten täyttyessä:

a)

ostaja on selkeästi vanhasta yrityksestä erillinen yritys;

| b) | ostaja on hankkinut vanhan yrityksen omaisuuserät markkinahintaan; |
| --- | --- |

b)

ostaja on hankkinut vanhan yrityksen omaisuuserät markkinahintaan;

| c) | selvitystila tai velkasaneeraus ja yritysosto eivät ole pelkkiä muodollisuuksia, joilla pyritään estämään tuen ainutkertaisuutta koskevan periaatteen soveltaminen. Valvontaviranomainen voi katsoa tällaisesta tapauksesta olevan kysymys esimerkiksi, jos ostajan kohtaamat vaikeudet olivat selvästi ennakoitavissa vanhan yrityksen omaisuuserien ostohetkellä. |
| --- | --- |

c)

selvitystila tai velkasaneeraus ja yritysosto eivät ole pelkkiä muodollisuuksia, joilla pyritään estämään tuen ainutkertaisuutta koskevan periaatteen soveltaminen. Valvontaviranomainen voi katsoa tällaisesta tapauksesta olevan kysymys esimerkiksi, jos ostajan kohtaamat vaikeudet olivat selvästi ennakoitavissa vanhan yrityksen omaisuuserien ostohetkellä.

| (76) | Tältä osin on kuitenkin syytä todeta, että omaisuuserien hankkimiseen myönnettävää tukea ei voida hyväksyä näiden suuntaviivojen mukaan, koska tällöin kyse on alkuinvestointeihin myönnetystä tuesta. |
| --- | --- |

(76)

Tältä osin on kuitenkin syytä todeta, että omaisuuserien hankkimiseen myönnettävää tukea ei voida hyväksyä näiden suuntaviivojen mukaan, koska tällöin kyse on alkuinvestointeihin myönnetystä tuesta.

16.4   Pk-yrityksille suunnatut tukiohjelmat

16.4.1   Yleiset periaatteet

| (77) | Valvontaviranomainen hyväksyy pelastamis- ja/tai rakenneuudistustuen myöntämiseen vaikeuksissa oleville yrityksille tarkoitetut tukiohjelmat ainoastaan, jos kyseiset yritykset täyttävät pk-yritysten määritelmän. Jollei seuraavista erityismääräyksistä muuta johdu, tällaisten tukiohjelmien soveltuvuutta yhteismarkkinoille arvioidaan 16.2 ja 16.3 luvussa vahvistettujen edellytysten perusteella lukuun ottamatta 16.3.1.2 jaksoa, jota ei sovelleta tukiohjelmiin. Jos tukiohjelmasta myönnetään tukea, joka ei täytä jotakin näistä edellytyksistä, tuesta on aina ilmoitettava erikseen valvontaviranomaiselle, jonka on hyväksyttävä se ennakolta. |
| --- | --- |

(77)

Valvontaviranomainen hyväksyy pelastamis- ja/tai rakenneuudistustuen myöntämiseen vaikeuksissa oleville yrityksille tarkoitetut tukiohjelmat ainoastaan, jos kyseiset yritykset täyttävät pk-yritysten määritelmän. Jollei seuraavista erityismääräyksistä muuta johdu, tällaisten tukiohjelmien soveltuvuutta yhteismarkkinoille arvioidaan 16.2 ja 16.3 luvussa vahvistettujen edellytysten perusteella lukuun ottamatta 16.3.1.2 jaksoa, jota ei sovelleta tukiohjelmiin. Jos tukiohjelmasta myönnetään tukea, joka ei täytä jotakin näistä edellytyksistä, tuesta on aina ilmoitettava erikseen valvontaviranomaiselle, jonka on hyväksyttävä se ennakolta.

16.4.2   Tukikelpoisuus

| (78) | Kun näiden suuntaviivojen voimaantulon jälkeen hyväksyttävästä tukiohjelmasta myönnetään tukea pk-yrityksille, erillisestä ilmoitusvelvollisuudesta voidaan myöntää vapautus ainoastaan, jos asianomainen yritys täyttää ainakin yhden kolmesta 9 kohdassa esitetystä perusteesta, jollei alakohtaisissa valtiontukisäännöissä toisin säädetä. Jos yritys ei täytä ainoatakaan mainituista kolmesta perusteesta, sille myönnettävistä tuista on ilmoitettava erikseen valvontaviranomaiselle, jotta valvontaviranomainen voi arvioida, onko tuensaaja vaikeuksissa oleva yritys. Pitkäaikaisesta rakenteellisesta ylikapasiteetista kärsivillä markkinoilla toimiville yrityksille myönnettävästä tuesta on myös ilmoitettava erikseen valvontaviranomaiselle tuensaajayrityksen koosta riippumatta, jotta valvontaviranomainen voi arvioida 41 kohdan soveltamista. |
| --- | --- |

(78)

Kun näiden suuntaviivojen voimaantulon jälkeen hyväksyttävästä tukiohjelmasta myönnetään tukea pk-yrityksille, erillisestä ilmoitusvelvollisuudesta voidaan myöntää vapautus ainoastaan, jos asianomainen yritys täyttää ainakin yhden kolmesta 9 kohdassa esitetystä perusteesta, jollei alakohtaisissa valtiontukisäännöissä toisin säädetä. Jos yritys ei täytä ainoatakaan mainituista kolmesta perusteesta, sille myönnettävistä tuista on ilmoitettava erikseen valvontaviranomaiselle, jotta valvontaviranomainen voi arvioida, onko tuensaaja vaikeuksissa oleva yritys. Pitkäaikaisesta rakenteellisesta ylikapasiteetista kärsivillä markkinoilla toimiville yrityksille myönnettävästä tuesta on myös ilmoitettava erikseen valvontaviranomaiselle tuensaajayrityksen koosta riippumatta, jotta valvontaviranomainen voi arvioida 41 kohdan soveltamista.

16.4.3   Pelastamistukiohjelmien hyväksymisedellytykset

| (79) | Jotta valvontaviranomainen voi hyväksyä pelastamistukiohjelmat, niiden on täytettävä 24 kohdan a, b, d ja e alakohdassa esitetyt edellytykset. Pelastamistukea ei saa myöntää kuutta kuukautta pidemmäksi ajaksi, minkä ajan kuluessa yrityksen tila on analysoitava. Tänä aikana EFTA-valtion on joko hyväksyttävä rakenneuudistus- tai selvitystilasuunnitelma taikka vaadittava tuensaajalta lainan ja riskipreemiota vastaavan tuen takaisinmaksua. |
| --- | --- |

(79)

Jotta valvontaviranomainen voi hyväksyä pelastamistukiohjelmat, niiden on täytettävä 24 kohdan a, b, d ja e alakohdassa esitetyt edellytykset. Pelastamistukea ei saa myöntää kuutta kuukautta pidemmäksi ajaksi, minkä ajan kuluessa yrityksen tila on analysoitava. Tänä aikana EFTA-valtion on joko hyväksyttävä rakenneuudistus- tai selvitystilasuunnitelma taikka vaadittava tuensaajalta lainan ja riskipreemiota vastaavan tuen takaisinmaksua.

| (80) | Kaikesta pelastamistuesta, joka myönnetään kuutta kuukautta pidemmäksi ajaksi tai jota ei ole maksettu takaisin kuuden kuukauden kuluttua, on ilmoitettava erikseen valvontaviranomaiselle. |
| --- | --- |

(80)

Kaikesta pelastamistuesta, joka myönnetään kuutta kuukautta pidemmäksi ajaksi tai jota ei ole maksettu takaisin kuuden kuukauden kuluttua, on ilmoitettava erikseen valvontaviranomaiselle.

16.4.4   Rakenneuudistustukiohjelmien hyväksymisedellytykset

| (81) | Valvontaviranomainen hyväksyy rakenneuudistustukiohjelmat ainoastaan, jos tuen myöntämisen edellytyksenä on, että tuensaaja panee kokonaisuudessaan täytäntöön EFTAn jäsenvaltion ennalta hyväksymän ja seuraavat ehdot täyttävän rakenneuudistussuunnitelman:






  a) | Elinkelpoisuuden palauttaminen: sovelletaan 33–36 kohdassa esitettyjä perusteita. |
| --- | --- | --- |

(81)

Valvontaviranomainen hyväksyy rakenneuudistustukiohjelmat ainoastaan, jos tuen myöntämisen edellytyksenä on, että tuensaaja panee kokonaisuudessaan täytäntöön EFTAn jäsenvaltion ennalta hyväksymän ja seuraavat ehdot täyttävän rakenneuudistussuunnitelman:

a)

Elinkelpoisuuden palauttaminen: sovelletaan 33–36 kohdassa esitettyjä perusteita.

| b) | Kohtuuttomien kilpailua vääristävien vaikutusten välttäminen: koska pienyrityksille myönnetty tuki yleensä vääristää vähemmän kilpailua, 37–41 kohdassa esitettyä periaatetta sovelletaan vain tapauksissa, jotka vahvistetaan alakohtaisissa valtiontukisäännöissä. Sen sijaan tukiohjelmissa on määrättävä, etteivät tuensaajayritykset saa lisätä kapasiteettiaan rakenneuudistuksen toteuttamisen aikana. Keskisuuriin yrityksiin sovelletaan 37–41 kohtaa. |
| --- | --- |

b)

Kohtuuttomien kilpailua vääristävien vaikutusten välttäminen: koska pienyrityksille myönnetty tuki yleensä vääristää vähemmän kilpailua, 37–41 kohdassa esitettyä periaatetta sovelletaan vain tapauksissa, jotka vahvistetaan alakohtaisissa valtiontukisäännöissä. Sen sijaan tukiohjelmissa on määrättävä, etteivät tuensaajayritykset saa lisätä kapasiteettiaan rakenneuudistuksen toteuttamisen aikana. Keskisuuriin yrityksiin sovelletaan 37–41 kohtaa.

| c) | Tuen rajaaminen välttämättömään: sovelletaan 42, 43 ja 44 kohdassa esitettyjä periaatteita. |
| --- | --- |

c)

Tuen rajaaminen välttämättömään: sovelletaan 42, 43 ja 44 kohdassa esitettyjä periaatteita.

| d) | Rakenneuudistussuunnitelman muutokset: rakenneuudistussuunnitelmaa muutettaessa on noudatettava 51, 52 ja 53 kohdassa esitettyjä sääntöjä. |
| --- | --- |

d)

Rakenneuudistussuunnitelman muutokset: rakenneuudistussuunnitelmaa muutettaessa on noudatettava 51, 52 ja 53 kohdassa esitettyjä sääntöjä.

16.4.5   Yhteiset edellytykset pelastamis- ja/tai rakenneuudistustukiohjelmien hyväksymiselle

| (82) | Tukiohjelmissa on ilmoitettava pelastamis- ja/tai rakenneuudistustuen myöntämiseksi toteutettavassa toimessa yhdelle yritykselle myönnettävän tuen sallittu enimmäismäärä; tämä koskee myös suunnitelman muutoksia. Tämän määrän ylittävistä tuista on ilmoitettava erikseen valvontaviranomaiselle. Yhdelle yritykselle myönnettävän pelastamis- ja rakenneuudistustuen yhteismäärä saa olla enintään 10 miljoonaa euroa, mukaan luettuna tapaukset, joissa tuki kasautuu muista lähteistä tai muista tukiohjelmista peräisin olevan tuen kanssa. |
| --- | --- |

(82)

Tukiohjelmissa on ilmoitettava pelastamis- ja/tai rakenneuudistustuen myöntämiseksi toteutettavassa toimessa yhdelle yritykselle myönnettävän tuen sallittu enimmäismäärä; tämä koskee myös suunnitelman muutoksia. Tämän määrän ylittävistä tuista on ilmoitettava erikseen valvontaviranomaiselle. Yhdelle yritykselle myönnettävän pelastamis- ja rakenneuudistustuen yhteismäärä saa olla enintään 10 miljoonaa euroa, mukaan luettuna tapaukset, joissa tuki kasautuu muista lähteistä tai muista tukiohjelmista peräisin olevan tuen kanssa.

| (83) | Tuen ainutkertaisuuden periaatetta on noudatettava; sovelletaan 16.3.3 jaksossa esitettyä periaatetta. |
| --- | --- |

(83)

Tuen ainutkertaisuuden periaatetta on noudatettava; sovelletaan 16.3.3 jaksossa esitettyä periaatetta.

| (84) | EFTA-valtioiden on ilmoitettava toimenpiteistä erikseen valvontaviranomaiselle, jos yritys hankkii toisen, jo pelastamis- tai rakenneuudistustukea saaneen yrityksen omaisuuserät. |
| --- | --- |

(84)

EFTA-valtioiden on ilmoitettava toimenpiteistä erikseen valvontaviranomaiselle, jos yritys hankkii toisen, jo pelastamis- tai rakenneuudistustukea saaneen yrityksen omaisuuserät.

16.4.6   Valvonta ja vuosikertomukset

| (85) | Suuntaviivojen 48, 49 ja 50 kohtaa ei sovelleta tukiohjelmiin. Tukiohjelman hyväksymisen edellytyksenä on kuitenkin kertomuksen antaminen kyseisen ohjelman toiminnasta yleensä kerran vuodessa. Kertomukseen on sisällyttävä kaikki ne tiedot, jotka määritellään vakiomuotoisia kertomuksia koskevissa valvontaviranomaisen ohjeissa (22). Kertomuksissa on lisäksi oltava luettelo kaikista tuensaajayrityksistä ja mainittava kunkin yrityksen osalta seuraavat seikat:






  a) | yrityksen nimi; |
| --- | --- | --- |

(85)

Suuntaviivojen 48, 49 ja 50 kohtaa ei sovelleta tukiohjelmiin. Tukiohjelman hyväksymisen edellytyksenä on kuitenkin kertomuksen antaminen kyseisen ohjelman toiminnasta yleensä kerran vuodessa. Kertomukseen on sisällyttävä kaikki ne tiedot, jotka määritellään vakiomuotoisia kertomuksia koskevissa valvontaviranomaisen ohjeissa (22). Kertomuksissa on lisäksi oltava luettelo kaikista tuensaajayrityksistä ja mainittava kunkin yrityksen osalta seuraavat seikat:

a)

yrityksen nimi;

| b) | toimialakoodi (NACE-luokituksen (23) kolminumeroista toimialakohtaista luokittelukoodia käyttäen); |
| --- | --- |

b)

toimialakoodi (NACE-luokituksen (23) kolminumeroista toimialakohtaista luokittelukoodia käyttäen);

| c) | työntekijöiden lukumäärä; |
| --- | --- |

c)

työntekijöiden lukumäärä;

| d) | vuosiliikevaihto ja taseen loppusumma; |
| --- | --- |

d)

vuosiliikevaihto ja taseen loppusumma;

| e) | myönnetyn tuen määrä; |
| --- | --- |

e)

myönnetyn tuen määrä;

| f) | tuensaajan rahoitusosuuden määrä ja muoto; |
| --- | --- |

f)

tuensaajan rahoitusosuuden määrä ja muoto;

| g) | mahdollisten vastasuoritteiden muoto ja laajuus; |
| --- | --- |

g)

mahdollisten vastasuoritteiden muoto ja laajuus;

| h) | tiedot yritykselle mahdollisesti aikaisemmin myönnetystä rakenneuudistustuesta tai vastaavasta tuesta; |
| --- | --- |

h)

tiedot yritykselle mahdollisesti aikaisemmin myönnetystä rakenneuudistustuesta tai vastaavasta tuesta;

| i) | tiedot siitä, onko tuensaaja lopettanut toimintansa tai asetettu maksukyvyttömyyden vuoksi yleistäytäntöönpanomenettelyyn ennen kuin rakenneuudistusvaihe on päättynyt. |
| --- | --- |

i)

tiedot siitä, onko tuensaaja lopettanut toimintansa tai asetettu maksukyvyttömyyden vuoksi yleistäytäntöönpanomenettelyyn ennen kuin rakenneuudistusvaihe on päättynyt.

16.5   Valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjassa 3 olevan I osan 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut aiheelliset toimenpiteet

| (86) | Valvontaviranomainen ehdottaa erillisellä kirjeellä valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjassa 3 olevan I osan 1 artiklan 1 kohdan mukaisesti, että EFTA-valtiot hyväksyvät 87 ja 88 kohdassa esitetyt aiheelliset toimenpiteet voimassa olevien tukiohjelmien osalta. Valvontaviranomainen aikoo jatkossa asettaa tukiohjelmien hyväksymisen edellytykseksi näiden säännösten noudattamisen. |
| --- | --- |

(86)

Valvontaviranomainen ehdottaa erillisellä kirjeellä valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjassa 3 olevan I osan 1 artiklan 1 kohdan mukaisesti, että EFTA-valtiot hyväksyvät 87 ja 88 kohdassa esitetyt aiheelliset toimenpiteet voimassa olevien tukiohjelmien osalta. Valvontaviranomainen aikoo jatkossa asettaa tukiohjelmien hyväksymisen edellytykseksi näiden säännösten noudattamisen.

| (87) | Valvontaviranomaisen ehdotuksen hyväksyneiden EFTA-valtioiden on mukautettava nykyisiä tukiohjelmiaan, joiden on tarkoitus olla toiminnassa 6 kuukautta hyväksymisestä, siten että ne ovat tuon ajan jälkeen näiden suuntaviivojen mukaisia. |
| --- | --- |

(87)

Valvontaviranomaisen ehdotuksen hyväksyneiden EFTA-valtioiden on mukautettava nykyisiä tukiohjelmiaan, joiden on tarkoitus olla toiminnassa 6 kuukautta hyväksymisestä, siten että ne ovat tuon ajan jälkeen näiden suuntaviivojen mukaisia.

| (88) | EFTA-valtioiden on ilmoitettava näiden aiheellisten toimenpiteiden hyväksymisestä kuukauden kuluessa siitä, kun ne ovat vastaanottaneet kirjeen, jossa aiheellisia toimenpiteitä ehdotetaan. |
| --- | --- |

(88)

EFTA-valtioiden on ilmoitettava näiden aiheellisten toimenpiteiden hyväksymisestä kuukauden kuluessa siitä, kun ne ovat vastaanottaneet kirjeen, jossa aiheellisia toimenpiteitä ehdotetaan.

16.6   Voimaantulopäivä ja kesto

| (89) | Suuntaviivat tulevat voimaan päivänä, jona ne annetaan. Suuntaviivat ovat voimassa viisi vuotta, jollei asiasta tehdä uutta päätöstä. |
| --- | --- |

(89)

Suuntaviivat tulevat voimaan päivänä, jona ne annetaan. Suuntaviivat ovat voimassa viisi vuotta, jollei asiasta tehdä uutta päätöstä.

| (90) | Valvontaviranomaisen ennen suuntaviivojen antamispäivää kirjaamia ilmoituksia tarkastellaan ilmoitusajankohtana sovellettujen perusteiden mukaisesti. |
| --- | --- |

(90)

Valvontaviranomaisen ennen suuntaviivojen antamispäivää kirjaamia ilmoituksia tarkastellaan ilmoitusajankohtana sovellettujen perusteiden mukaisesti.

| (91) | Valvontaviranomainen tutkii kaikkien sellaisten pelastamis- tai rakenneuudistustukien yhteensopivuuden ETA-sopimuksen kanssa, jotka on myönnetty ilman valvontaviranomaisen lupaa ja sen vuoksi valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjassa 3 olevan I osan 1 artiklan 3 kohdan vastaisesti näiden suuntaviivojen perusteella, jos tuki on osittain tai kokonaan myönnetty sen jälkeen, kun nämä suuntaviivat on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä ja sen ETA-täydennysosassa. Kaikissa muissa tapauksissa valvontaviranomainen toteuttaa tutkimuksen tuen myöntämishetkellä sovellettujen suuntaviivojen perusteella. |
| --- | --- |

(91)

Valvontaviranomainen tutkii kaikkien sellaisten pelastamis- tai rakenneuudistustukien yhteensopivuuden ETA-sopimuksen kanssa, jotka on myönnetty ilman valvontaviranomaisen lupaa ja sen vuoksi valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjassa 3 olevan I osan 1 artiklan 3 kohdan vastaisesti näiden suuntaviivojen perusteella, jos tuki on osittain tai kokonaan myönnetty sen jälkeen, kun nämä suuntaviivat on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä ja sen ETA-täydennysosassa. Kaikissa muissa tapauksissa valvontaviranomainen toteuttaa tutkimuksen tuen myöntämishetkellä sovellettujen suuntaviivojen perusteella.

---

(1)  Tämä luku vastaa yhteisön suuntaviivoja valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi (EUVL C 244, 1.10.2004, s. 1).

1

(2)  Annettu 19.1.1994, julkaistu EYVL:ssä L 231, 3.9.1994, s. 1, ja sen ETA-täydennysosassa N:o 32 samana päivänä.

2

(3)  Annettu 16.12.1999, julkaistu EYVL:ssä L 274, 26.10.2000 ja sen ETA-täydennysosassa N:o 48 samana päivänä.

3

(4)  Asiaa koskevassa tiedonannossaan komissio on todennut, että on aiheellista tarkastella lähemmin vääristymiä, joita tuen myöntäminen pelastamis- ja rakenneuudistustoimiin aiheuttaa. Tiedonanto perustuu Tukholmassa 23. ja 24. maaliskuuta 2001 ja Barcelonassa 15. ja 16. maaliskuuta 2002 pidettyjen Eurooppa-neuvoston kokousten päätelmiin, joissa jäsenvaltioita kehotetaan jatkossakin vähentämään valtiontukea suhteessa BKT:hen ja suuntaamaan tukea yleisen edun mukaisiin horisontaalisiin tavoitteisiin, myös koheesiotavoitteisiin. Näin seurataan myös Lissabonissa 23. ja 24. maaliskuuta 2000 pidetyn Eurooppa-neuvoston päätelmien tavoitteita, joissa korostetaan talouden kilpailukyvyn kasvua Euroopassa.

4

(5)  Kyse on erityisesti neuvoston direktiivin 78/660/ETY (EYVL L 222, 14.8.1978, s. 11), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2003/51/EY (EUVL L 178, 17.7.2003, s. 16) ja sisällytetty ETA-sopimuksen liitteessä XXII olevaan 4 kohtaan ETA:n sekakomitean päätöksellä N:o 176/2003 (EUVL L 88, 25.3.2004, s. 53 ja ETA-täydennysosa N:o 15, 25.3.2004, s.14) 1 artiklan 1 kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetuista yhtiömuodoista.

5

(6)  Kuten toisessa neuvoston direktiivissä 77/91/ETY (EYVL L 26, 31.1.1977, s. 1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna vuoden 2003 liittymisasiakirjalla, säädetään. Liittymisasiakirja on sisällytetty ETA-sopimuksen liitteessä XXII olevaan 2 kohtaan ETA:n laajentumissopimuksella.

6

(7)  Kyse on erityisesti direktiivin 78/660/ETY (EYVL L 222, 14.8.1978, s. 11), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2003/51/EY (EUVL L 178, 17.7.2003, s. 16) ja sisällytetty ETA-sopimuksen liitteessä XXII olevaan 4 kohtaan ETA:n sekakomitean päätöksellä N:o 176/2003 (EUVL L 88, 25.3.2004, s. 53 ja ETA-täydennysosa N:o 15, 25.3.2004, s. 14) 1 artiklan 1 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitetuista yhtiömuodoista.

7

(8)  Määriteltäessä, onko yritys itsenäinen vai osa yhtymää, otetaan huomioon perusteet, jotka vahvistetaan komission asetuksen (EY) N:o 68/2001 liitteessä I (EYVL L 10, 13.1.2001, s. 20), sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 363/2004 (EUVL L 63, 28.2.2004, s. 20) ja sisällytetty ETA-sopimuksen liitteessä XV olevan 1 kohdan d alakohtaan ETA:n sekakomitean päätöksellä N:o 131/2004 (EUVL L 64, 10.3.2005, s. 67).

8

(9)  Lentoliikenteen alalla on tällaisia erityissääntöjä. Ks. näiden suuntaviivojen 30 luku.

9

(10)  EFTA-valtioiden sopimus valvontaviranomaisen ja tuomioistuimen perustamisesta (’valvonta- ja tuomioistuinsopimus’) (EYVL L 344, 31.12.1994, s. 1).

10

(11)  Asia C-355/95 P, Textilwerke Deggendorf v. komissio (Kok. 1997, s. I-2549).

11

(12)  Tästä säännöstä voidaan poiketa pankkialalla myönnetyn pelastamistuen osalta, jotta kyseessä oleva luottolaitos voisi jatkaa tilapäisesti pankkitoiminnan harjoittamista toiminnan vakauden valvontaa koskevan voimassa olevan lainsäädännön mukaisesti (Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2000/12/EY (EYVL L 126, 26.5.2000, s. 1), sellaisena kuin se on sisällytetty ETA-sopimuksen liitteessä IX olevaan 14 kohtaan ETA:n sekakomitean päätöksellä N:o 15/2001 (EYVL L 117, 26.4.2001, s. 13, ja ETA-täydennysosa N:o 22, 26.4.2001, s. 8)). Muina kuin lainatakauksina tai lainoina myönnettävän, a alakohdassa vahvistetut edellytykset täyttävän tuen olisi joka tapauksessa oltava pelastamistuen yleisperiaatteiden mukaista, eikä se voi sisältää pankin omiin varoihin liittyviä rakenteellisia rahoitustoimenpiteitä. Muina kuin lainatakauksina tai lainoina myönnettävä, a alakohdassa vahvistetut edellytykset täyttävä tuki otetaan huomioon arvioitaessa rakenneuudistussuunnitelmaan sisältyviä mahdollisia vastasuoritteita 37–41 kohdan mukaisesti.

12

(13)  Valvontaviranomainen voi ottaa huomioon, onko kyseessä keskisuuri vai suuri yritys.

13

(14)  Monialaiset puitteet alueellisesta tuesta suurille investointihankkeille, annettu 18 päivänä joulukuuta 2002 (ei vielä julkaistu), viimeksi muutettu 17 päivänä maaliskuuta 2004 (ei vielä julkaistu), 26A kohta.

14

(15)  Tällaisissa tapauksissa valvontaviranomainen hyväksyy ainoastaan rakenneuudistuksesta aiheutuvien sosiaalisten ongelmien lieventämiseen tarkoitetun tuen 16.3.2.6 jakson mukaisesti sekä ympäristötuen sellaisten saastuneiden alueiden puhdistamiseksi, jotka muutoin saatettaisiin jättää käytöstä pois.

15

(16)  Ks. 6 kohta. Tähän vähimmäisosuuteen ei saa sisältyä tukea. Näin ei ole esimerkiksi silloin, kun lainaan liittyy korkotukea tai tukea sisältäviä valtiontakauksia.

16

(17)  Ks. 9 kohdan c alakohta.

17

(18)  Määritelty ETA-sopimukseen ETA:n sekakomitean päätöksellä N:o 131/2004 (ei vielä julkaistu) sisällytetyssä komission suosituksessa 2003/361/EY (EUVL L 124, 20.5.2003, s. 36). Joulukuun 31 päivään 2004 saakka sovelletaan määritelmää, joka esitetään komission suosituksessa 96/280/EY (EYVL L 107, 30.4.1996, s. 4). Määritelmä on myös komission asetuksen (EY) N:o 70/2001, annettu 12 päivänä tammikuuta 2001, Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta pienille ja keskisuurille yrityksille myönnettyyn valtiontukeen (EYVL L 10, 13.1.2001, s. 33) liitteessä 1, joka on sisällytetty ETA-sopimuksen liitteessä XV olevan 1 kohdan f alakohtaan ETA:n sekakomitean päätöksellä N:o 88/2002, tehty 25 päivänä kesäkuuta 2002, ETA-sopimuksen liitteen XV (valtiontuki) muuttamisesta (EYVL L 266, 3.10.2002, s. 56, ja ETA-täydennysosa N:o 49, 3.10.2002, s. 42).

18

(19)  Asiassa C-241/94, Ranska v. komissio (Kimberly Clark Sopalin), Kok. 1996, s. I-4551, annetussa tuomiossa yhteisöjen tuomioistuin totesi, että Ranskan kansallisesta työllisyysrahastosta (Fonds national de l'emploi) harkinnanvaraisesti myönnetty tuki saattoi asettaa eräät yritykset muita yrityksiä edullisempaan asemaan ja täyttää näin ollen perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulle tuelle asetetut edellytykset. (Tuomiossa ei kuitenkaan asetettu kyseenalaiseksi komission päätelmiä, joissa tämä tuki katsottiin yhteismarkkinoille soveltuvaksi.)

19

(20)  Ilmoittamatta jätettyä tukea arvioidessaan valvontaviranomainen ottaa huomioon, olisiko tuki voitu katsoa ETA-sopimuksen mukaiseksi muunlaisena tukena kuin pelastamis- tai rakenneuudistustukena.

20

(21)  Odottamattomaksi tilanteeksi määritellään tilanne, jota yritysjohto ei voinut mitenkään ennakoida, kun rakenneuudistussuunnitelma laadittiin, ja joka ei johdu yritysjohdon laiminlyönneistä tai virheistä tai yhtymän, johon yritys kuuluu, päätöksistä.

21

(22)  Ks. valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjassa 3 olevan II osan 27 artiklassa mainittuja täytäntöönpanosäännöksiä koskevan EFTAn valvontaviranomaisen päätöksen 195/04/KOL, tehty 14 päivänä heinäkuuta 2004 (ei vielä julkaistu), liite III A ja liite III B (vakioitu kertomusmalli voimassa olevaa valtiontukea varten).

22

(23)  Euroopan yhteisöjen tilastotoimiston julkaisema Euroopan yhteisön tilastollinen toimialaluokitus (NACE).

23

LIITE

Kaava (1) yksinkertaistettuun menettelyyn soveltuvan pelastamistuen enimmäismäärän laskemiseksi:

Formula

Kaavan perustana on yrityksen liiketulos (EBIT eli voitto ennen korkoja ja veroja) tuen myöntämistä / tuesta ilmoittamista edeltävältä vuodelta (jonka tunnus on t). Tähän lisätään poistot ja käyttöpääoman muutos. Käyttöpääoman muutos lasketaan vaihtuvien vastaavien ja lyhytaikaisen vieraan pääoman erotuksena (2) viimeksi päättyneeltä tilikaudelta. Jos liiketulokseen sisältyy varauksia, tämä on samoin mainittava selkeästi, eikä näitä varauksia sisällytetä tulokseen.

Laskutoimituksen tavoitteena on arvioida yrityksen negatiivinen kassavirta tuen hakemista edeltäneenä vuonna (tai tuen myöntämistä edeltäneenä vuonna, jos tuesta ei tarvitse ilmoittaa). Katsotaan, että puolet tästä määrästä varmistaa yrityksen liiketoiminnan jatkumisen kuuden kuukauden ajan. Tämän vuoksi tulos jaetaan kahdella.

Kaavaa voidaan käyttää ainoastaan, jos tuloksena on negatiivinen määrä.

Jos laskutoimituksen tulos on positiivinen, on selitettävä yksityiskohtaisesti, miksi yritys on 9–10 kohdassa määritellyissä vaikeuksissa.

Esimerkki:

| Voitto ennen korkoja ja veroja (milj. euroa) | (12) |
| --- | --- |
| Poistot (milj. euroa) | 2 |

Voitto ennen korkoja ja veroja (milj. euroa)

(12)

Poistot (milj. euroa)

2

| Tase

  (milj. euroa) | 31. joulukuuta, t–1 | 31. joulukuuta, t |
| --- | --- | --- |
| Vaihtuvat vastaavat |
| Rahat ja muut likvidit varat | 10 | 5 |
| Myyntisaamiset | 30 | 20 |
| Vaihto-omaisuus | 50 | 45 |
| Siirtosaamiset | 20 | 10 |
| Muut vaihtuvat vastaavat | 20 | 20 |
| Vaihtuvat vastaavat yhteensä | 130 | 100 |
| Lyhytaikainen vieras pääoma |
| Ostovelat | 20 | 25 |
| Siirtovelat | 15 | 10 |
| Saadut ennakot | 5 | 5 |
| Lyhytaikainen vieras pääoma yhteensä | 40 | 40 |
| Käyttöpääoma | 90 | 60 |
| Käyttöpääoman muutos | (30) | |

Tase

(milj. euroa)

31. joulukuuta, t–1

31. joulukuuta, t

Vaihtuvat vastaavat

Rahat ja muut likvidit varat

10

5

Myyntisaamiset

30

20

Vaihto-omaisuus

50

45

Siirtosaamiset

20

10

Muut vaihtuvat vastaavat

20

20

Vaihtuvat vastaavat yhteensä

130

100

Lyhytaikainen vieras pääoma

Ostovelat

20

25

Siirtovelat

15

10

Saadut ennakot

5

5

Lyhytaikainen vieras pääoma yhteensä

40

40

Käyttöpääoma

90

60

Käyttöpääoman muutos

(30)

Pelastamistuen enimmäismäärä = [– 12 + 2 + (– 30)]/2 = – 20 miljoonaa euroa

Koska laskutoimituksen tulos on yli 10 miljoonaa euroa, 29 kohdassa kuvattua yksinkertaistettua menettelyä ei voida soveltaa. Jos tämä enimmäismäärä ylitetään, EFTA-valtioiden olisi esitettävä selitys, kuinka yrityksen tulevat kassavirtatarpeet ja pelastamistuen määrä on määritelty.”

---

(1)  Voittoon ennen korkoja ja veroja (hakemuksen esittämistä edeltävän vuoden, t, tilinpäätöksen mukainen voitto ennen korkoja ja veroja eli EBIT) lisätään poistot kyseiseltä ajanjaksolta ja käyttöpääoman muutos kahden vuoden aikana (kaksi hakemuksen esittämistä edeltävää vuotta). Tulos jaetaan kahdella, jotta saadaan kuuden kuukauden jaksoa kuvaava luku (pelastamistuki hyväksytään tavallisesti kuudeksi kuukaudeksi).

(2)  Vaihtuvat vastaavat: rahat ja muut likvidit varat, myyntisaamiset (asiakastilit ja muut saamiset), muut vaihtuvat vastaavat ja siirtosaamiset, vaihto-omaisuus. Lyhytaikainen vieras pääoma: rahoitusvelat, ostovelat (tavarantoimittajat ja muut velat) ja muu lyhytaikainen vieras pääoma, saadut ennakot, muut siirtyvät erät, verovelat.

---

Oikaisuja

| 28.4.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 107/44 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 107/44

---

Oikaistaan neuvoston asetus (EY) N:o 2143/2004, annettu 13 päivänä joulukuuta 2004, lopullisen tasoitustullin käyttöön ottamisesta Intiasta peräisin olevien puuvillan tyyppisten vuodeliinavaatteiden tuonnissa annetun asetuksen (EY) N:o 74/2004 muuttamisesta

(
  Euroopan unionin virallinen lehti L 370, 17. joulukuuta 2004
  )

Sivu 2, 1 artikla, viejien/tuottajien luettelo, vasen sarake:

korvataan:

”Synergy”

seuraavasti:

”Synergy Lifestyles Pvt. Ltd”.

---