# Den Europæiske Unions L 89/8. a

| | ISSN 1725-2520 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 89 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 48. årgang8. april 2005 |

ISSN 1725-2520

Den Europæiske Unions

Tidende

L 89

Dansk udgave

Retsforskrifter

48. årgang8. april 2005

---

| Indhold | | I   Retsakter, hvis offentliggørelse er obligatorisk | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Kommissionens forordning (EF) nr. 536/2005 af 7. april 2005 om faste importværdier med henblik på fastsættelsen af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager | 1 |
| | * | Kommissionens forordning (EF) nr. 537/2005 af 7. april 2005 om berigtigelse af den italienske og den nederlandske udgave af forordning (EF) nr. 1903/2004 om ændring af forordning (EØF) nr. 3149/92 om gennemførelsesbestemmelser for levering af levnedsmidler fra interventionslagre til de socialt dårligst stillede personer i Fællesskabet | 3 |
| | * | Kommissionens forordning (EF) nr. 538/2005 af 7. april 2005 om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af trichlorisocyanursyre med oprindelse i Folkerepublikken Kina og Amerikas Forenede Stater | 4 |
| | | Kommissionens forordning (EF) nr. 539/2005 af 7. april 2005 om fastsættelse af eksportrestitutionerne for korn, mel, grove gryn og fine gryn af hvede eller rug | 32 |
| | | Kommissionens forordning (EF) nr. 540/2005 af 7. april 2005 om fastsættelse af maksimumsrestitutionen ved udførsel af blød hvede inden for rammerne af den i forordning (EF) nr. 115/2005 omhandlede licitation | 34 |
| | | Kommissionens forordning (EF) nr. 541/2005 af 7. april 2005 om fastsættelse af maksimumsnedsættelsen af importtolden for sorghum inden for rammerne af den i forordning (EF) nr. 2275/2004 omhandlede licitation | 35 |
| | | Kommissionens forordning (EF) nr. 542/2005 af 7. april 2005 om fastsættelse af maksimumsnedsættelsen af importtolden for majs inden for rammerne af den i forordning (EF) nr. 487/2005 omhandlede licitation | 36 |

Indhold

I   Retsakter, hvis offentliggørelse er obligatorisk

Side

Kommissionens forordning (EF) nr. 536/2005 af 7. april 2005 om faste importværdier med henblik på fastsættelsen af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

1

*

Kommissionens forordning (EF) nr. 537/2005 af 7. april 2005 om berigtigelse af den italienske og den nederlandske udgave af forordning (EF) nr. 1903/2004 om ændring af forordning (EØF) nr. 3149/92 om gennemførelsesbestemmelser for levering af levnedsmidler fra interventionslagre til de socialt dårligst stillede personer i Fællesskabet

3

*

Kommissionens forordning (EF) nr. 538/2005 af 7. april 2005 om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af trichlorisocyanursyre med oprindelse i Folkerepublikken Kina og Amerikas Forenede Stater

4

Kommissionens forordning (EF) nr. 539/2005 af 7. april 2005 om fastsættelse af eksportrestitutionerne for korn, mel, grove gryn og fine gryn af hvede eller rug

32

Kommissionens forordning (EF) nr. 540/2005 af 7. april 2005 om fastsættelse af maksimumsrestitutionen ved udførsel af blød hvede inden for rammerne af den i forordning (EF) nr. 115/2005 omhandlede licitation

34

Kommissionens forordning (EF) nr. 541/2005 af 7. april 2005 om fastsættelse af maksimumsnedsættelsen af importtolden for sorghum inden for rammerne af den i forordning (EF) nr. 2275/2004 omhandlede licitation

35

Kommissionens forordning (EF) nr. 542/2005 af 7. april 2005 om fastsættelse af maksimumsnedsættelsen af importtolden for majs inden for rammerne af den i forordning (EF) nr. 487/2005 omhandlede licitation

36

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

I Retsakter, hvis offentliggørelse er obligatorisk

| 8.4.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 89/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 89/1

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 536/2005

af 7. april 2005

om faste importværdier med henblik på fastsættelsen af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Kommissionens forordning (EF) nr. 3223/94 af 21. december 1994 om gennemførelsesbestemmelser til importordningen for frugt og grøntsager (1), særlig artikel 4, stk. 1, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I forordning (EF) nr. 3223/94 fastsættes som følge af gennemførelsen af resultaterne af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguay-runden kriterierne for Kommissionens fastsættelse af de faste værdier ved import fra tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i nævnte forordnings bilag. |
| --- | --- |

(1)

I forordning (EF) nr. 3223/94 fastsættes som følge af gennemførelsen af resultaterne af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguay-runden kriterierne for Kommissionens fastsættelse af de faste værdier ved import fra tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i nævnte forordnings bilag.

| (2) | Ved anvendelse af ovennævnte kriterier skal de faste importværdier fastsættes på de niveauer, der findes i bilaget til nærværende forordning — |
| --- | --- |

(2)

Ved anvendelse af ovennævnte kriterier skal de faste importværdier fastsættes på de niveauer, der findes i bilaget til nærværende forordning —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

De faste importværdier, der er omhandlet i artikel 4 i forordning (EF) nr. 3223/94, fastsættes som anført i tabellen i bilaget.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft den 8. april 2005.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 7. april 2005.

På Kommissionens vegne

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikterne

---

(1)  EFT L 337 af 24.12.1994, s. 66. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 1947/2002 (EFT L 299 af 1.11.2002, s. 17).

1

---

BILAG

til Kommissionens forordning af 7. april 2005 om faste importværdier med henblik på fastsættelsen af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kode | Tredjelandskode (1) | Fast importværdi |
| 0702 00 00 | 052 | 86,8 |
| 096 | 105,7 |
| 204 | 56,2 |
| 212 | 129,8 |
| 624 | 166,8 |
| 999 | 109,1 |
| 0707 00 05 | 052 | 138,6 |
| 068 | 95,9 |
| 096 | 39,9 |
| 204 | 45,3 |
| 220 | 155,5 |
| 999 | 95,0 |
| 0709 10 00 | 220 | 79,0 |
| 999 | 79,0 |
| 0709 90 70 | 052 | 110,0 |
| 096 | 75,1 |
| 204 | 53,3 |
| 999 | 79,5 |
| 0805 10 20 | 052 | 49,4 |
| 204 | 49,1 |
| 212 | 52,9 |
| 220 | 52,4 |
| 624 | 59,6 |
| 999 | 52,7 |
| 0805 50 10 | 052 | 71,1 |
| 400 | 67,7 |
| 624 | 69,7 |
| 999 | 69,5 |
| 0808 10 80 | 388 | 79,2 |
| 400 | 115,2 |
| 404 | 87,0 |
| 508 | 67,4 |
| 512 | 73,5 |
| 524 | 44,3 |
| 528 | 68,6 |
| 720 | 82,0 |
| 804 | 125,1 |
| 999 | 82,5 |
| 0808 20 50 | 388 | 75,0 |
| 512 | 58,0 |
| 528 | 55,9 |
| 720 | 39,8 |
| 999 | 57,2 |

(EUR/100 kg)

KN-kode

Tredjelandskode (1)

Fast importværdi

0702 00 00

052

86,8

096

105,7

204

56,2

212

129,8

624

166,8

999

109,1

0707 00 05

052

138,6

068

95,9

096

39,9

204

45,3

220

155,5

999

95,0

0709 10 00

220

79,0

999

79,0

0709 90 70

052

110,0

096

75,1

204

53,3

999

79,5

0805 10 20

052

49,4

204

49,1

212

52,9

220

52,4

624

59,6

999

52,7

0805 50 10

052

71,1

400

67,7

624

69,7

999

69,5

0808 10 80

388

79,2

400

115,2

404

87,0

508

67,4

512

73,5

524

44,3

528

68,6

720

82,0

804

125,1

999

82,5

0808 20 50

388

75,0

512

58,0

528

55,9

720

39,8

999

57,2

---

(1)  Den statistiske landefortegnelse, der er fastsat i Kommissionens forordning (EF) nr. 2081/2003 (EUT L 313 af 28.11.2003, s. 11). Koden »999« repræsenterer »anden oprindelse«.

---

| 8.4.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 89/3 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 89/3

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 537/2005

af 7. april 2005

om berigtigelse af den italienske og den nederlandske udgave af forordning (EF) nr. 1903/2004 om ændring af forordning (EØF) nr. 3149/92 om gennemførelsesbestemmelser for levering af levnedsmidler fra interventionslagre til de socialt dårligst stillede personer i Fællesskabet

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EØF) nr. 3730/87 af 10. december 1987 om almindelige regler for levering til visse organisationer af levnedsmidler fra interventionslagre med henblik på uddeling til de socialt dårligst stillede personer i Fællesskabet (1), særlig artikel 6, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Kommissionen har vedtaget forordning (EF) nr. 1903/2004 (2). |
| --- | --- |

(1)

Kommissionen har vedtaget forordning (EF) nr. 1903/2004 (2).

| (2) | En kontrol har vist, at den italienske og den nederlandske udgave ikke svarer til den tekst, der blev forelagt de berørte forvaltningskomitéer til udtalelse, for så vidt angår de stader under planens gennemførelse, hvor der foretages en kontrol. De pågældende sprogudgaver bør derfor berigtiges. |
| --- | --- |

(2)

En kontrol har vist, at den italienske og den nederlandske udgave ikke svarer til den tekst, der blev forelagt de berørte forvaltningskomitéer til udtalelse, for så vidt angår de stader under planens gennemførelse, hvor der foretages en kontrol. De pågældende sprogudgaver bør derfor berigtiges.

| (3) | Denne berigtigelse bør anvendes fra datoen for anvendelsen af forordning (EF) nr. 1903/2004 — |
| --- | --- |

(3)

Denne berigtigelse bør anvendes fra datoen for anvendelsen af forordning (EF) nr. 1903/2004 —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

Vedrører kun den italienske og den nederlandske udgave.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den anvendes fra og med gennemførelsen af årsplanen for 2005.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 7. april 2005.

På Kommissionens vegne

Mariann FISCHER BOEL

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EFT L 352 af 15.12.1987, s. 1. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 2535/95 (EFT L 260 af 31.10.1995, s. 3).

1

(2)  EUT L 328 af 30.10.2004, s. 77.

2

---

| 8.4.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 89/4 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 89/4

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 538/2005

af 7. april 2005

om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af trichlorisocyanursyre med oprindelse i Folkerepublikken Kina og Amerikas Forenede Stater

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 384/96 af 22. december 1995 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (i det følgende benævnt »grundforordningen«), særlig artikel 7,

efter høring af det rådgivende udvalg, og

ud fra følgende betragtninger:

A.   PROCEDURE

1.   Indledning

| (1) | Kommissionen offentliggjorde den 10. juli 2004 en meddelelse (i det følgende benævnt »indledningsmeddelelsen«) i Den Europæiske Unions Tidende
   (2) om indledningen af en antidumpingprocedure vedrørende importen af trichlorisocyanursyre med oprindelse i Folkerepublikken Kina (i det følgende benævnt »Kina«). |
| --- | --- |

(1)

Kommissionen offentliggjorde den 10. juli 2004 en meddelelse (i det følgende benævnt »indledningsmeddelelsen«) i Den Europæiske Unions Tidende
   (2) om indledningen af en antidumpingprocedure vedrørende importen af trichlorisocyanursyre med oprindelse i Folkerepublikken Kina (i det følgende benævnt »Kina«).

| (2) | Antidumpingproceduren blev indledt på grundlag af en klage indgivet den 1. juni 2004 af CEFIC (European Chemical Industry Council) (i det følgende benævnt »klageren«) på vegne af producenter, der tegner sig for en væsentlig del, i dette tilfælde over 50 %, af den samlede produktion i Fællesskabet af trichlorisocyanursyre. |
| --- | --- |

(2)

Antidumpingproceduren blev indledt på grundlag af en klage indgivet den 1. juni 2004 af CEFIC (European Chemical Industry Council) (i det følgende benævnt »klageren«) på vegne af producenter, der tegner sig for en væsentlig del, i dette tilfælde over 50 %, af den samlede produktion i Fællesskabet af trichlorisocyanursyre.

| (3) | Efter offentliggørelsen af nævnte meddelelse blev der sendt spørgeskemaer til interesserede parter (jf. betragtning 12). Klageren pegede senere på, at spørgeskemaerne ikke dækkede hele definitionen af den pågældende vare i indledningsmeddelelsen. For at skabe klarhed i sagen sendte Kommissionen nye spørgeskemaer til interesserede parter og offentliggjorde en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende
   (3), hvori varedækningen i undersøgelsen blev præciseret. |
| --- | --- |

(3)

Efter offentliggørelsen af nævnte meddelelse blev der sendt spørgeskemaer til interesserede parter (jf. betragtning 12). Klageren pegede senere på, at spørgeskemaerne ikke dækkede hele definitionen af den pågældende vare i indledningsmeddelelsen. For at skabe klarhed i sagen sendte Kommissionen nye spørgeskemaer til interesserede parter og offentliggjorde en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende
   (3), hvori varedækningen i undersøgelsen blev præciseret.

| (4) | Kommissionen offentliggjorde den 13. oktober 2004 en meddelelse (i det følgende benævnt »indledningsmeddelelsen«) i Den Europæiske Unions Tidende
   (4) om indledning af en antidumpingprocedure vedrørende importen til Fællesskabet af trichlorisocyanursyre med oprindelse i Amerikas Forenede Stater (i det følgende benævnt »USA«). |
| --- | --- |

(4)

Kommissionen offentliggjorde den 13. oktober 2004 en meddelelse (i det følgende benævnt »indledningsmeddelelsen«) i Den Europæiske Unions Tidende
   (4) om indledning af en antidumpingprocedure vedrørende importen til Fællesskabet af trichlorisocyanursyre med oprindelse i Amerikas Forenede Stater (i det følgende benævnt »USA«).

| (5) | Denne antidumpingprocedure blev indledt på grundlag af en klage indgivet den 30. august 2004 af klageren på vegne af producenter, der tegner sig for over 50 % af den samlede produktion i Fællesskabet af trichlorisocyanursyre. |
| --- | --- |

(5)

Denne antidumpingprocedure blev indledt på grundlag af en klage indgivet den 30. august 2004 af klageren på vegne af producenter, der tegner sig for over 50 % af den samlede produktion i Fællesskabet af trichlorisocyanursyre.

2.   Parter, som er berørt af procedurerne

| (6) | Kommissionen underrettede officielt klageren, andre EF-producenter, de eksporterende producenter i Kina og USA, importører og brugere, som den vidste var berørt af sagen, samt repræsentanter for myndighederne i Kina og USA om indledningen af procedurerne. Interesserede parter fik lejlighed til at fremsætte deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt mundtligt inden for den frist, der er fastsat i indledningsmeddelelserne. |
| --- | --- |

(6)

Kommissionen underrettede officielt klageren, andre EF-producenter, de eksporterende producenter i Kina og USA, importører og brugere, som den vidste var berørt af sagen, samt repræsentanter for myndighederne i Kina og USA om indledningen af procedurerne. Interesserede parter fik lejlighed til at fremsætte deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt mundtligt inden for den frist, der er fastsat i indledningsmeddelelserne.

| (7) | Klageren, andre EF-producenter, eksporterende producenter, importører og brugere fremsatte deres synspunkter. Alle interesserede parter, som anmodede om det og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, fik lejlighed til at blive hørt. |
| --- | --- |

(7)

Klageren, andre EF-producenter, eksporterende producenter, importører og brugere fremsatte deres synspunkter. Alle interesserede parter, som anmodede om det og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, fik lejlighed til at blive hørt.

| (8) | På baggrund af det store antal eksporterende producenter i Kina blev stikprøver nævnt som en mulighed i indledningsmeddelelsen for at fastsætte dumpingens omfang, jf. artikel 17 i grundforordningen. |
| --- | --- |

(8)

På baggrund af det store antal eksporterende producenter i Kina blev stikprøver nævnt som en mulighed i indledningsmeddelelsen for at fastsætte dumpingens omfang, jf. artikel 17 i grundforordningen.

| (9) | For at sætte Kommissionen i stand til at fastslå, om det var nødvendigt at anvende stikprøver i forbindelse med eksportører i Kina, blev alle eksporterende producenter anmodet om at give sig til kende over for Kommissionen og, som anført i indledningsmeddelelsen, fremlægge grundlæggende oplysninger om deres aktiviteter i forbindelse med den pågældende vare i perioden fra den 1. april 2003 til den 31. marts 2004. |
| --- | --- |

(9)

For at sætte Kommissionen i stand til at fastslå, om det var nødvendigt at anvende stikprøver i forbindelse med eksportører i Kina, blev alle eksporterende producenter anmodet om at give sig til kende over for Kommissionen og, som anført i indledningsmeddelelsen, fremlægge grundlæggende oplysninger om deres aktiviteter i forbindelse med den pågældende vare i perioden fra den 1. april 2003 til den 31. marts 2004.

| (10) | Efter en gennemgang af de oplysninger, som de eksporterende producenter fremlagde, og med henvisning til det lave antal svar på spørgsmålet om stikprøver blev det besluttet, at det ikke var nødvendigt at anvende stikprøver i forbindelse med de eksporterende producenter i Kina. |
| --- | --- |

(10)

Efter en gennemgang af de oplysninger, som de eksporterende producenter fremlagde, og med henvisning til det lave antal svar på spørgsmålet om stikprøver blev det besluttet, at det ikke var nødvendigt at anvende stikprøver i forbindelse med de eksporterende producenter i Kina.

| (11) | For at give eksporterende producenter i Kina mulighed for at anmode om markedsøkonomisk behandling eller individuel behandling, hvis de ønskede det, sendte Kommissionen formularer hertil til de kinesiske selskaber, som den vidste var berørt af sagen. Seks selskaber anmodede om markedsøkonomisk behandling i henhold til artikel 2, stk. 7, i grundforordningen eller om individuel behandling, hvis det ved undersøgelsen blev fastslået, at de ikke opfyldte betingelserne for markedsøkonomisk behandling. |
| --- | --- |

(11)

For at give eksporterende producenter i Kina mulighed for at anmode om markedsøkonomisk behandling eller individuel behandling, hvis de ønskede det, sendte Kommissionen formularer hertil til de kinesiske selskaber, som den vidste var berørt af sagen. Seks selskaber anmodede om markedsøkonomisk behandling i henhold til artikel 2, stk. 7, i grundforordningen eller om individuel behandling, hvis det ved undersøgelsen blev fastslået, at de ikke opfyldte betingelserne for markedsøkonomisk behandling.

| (12) | Kommissionen sendte spørgeskemaer til alle parter, som den vidste var berørt af sagen, og til alle andre selskaber, som gav sig til kende inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelserne. Der blev modtaget fuldstændige besvarelser af spørgeskemaet fra en EF-producent, en importør, ti forarbejdningsvirksomheder, seks eksporterende producenter i Kina og en producent i referencelandet (Japan) og en eksporterende producent i USA og dennes forretningsmæssigt forbundne importør i Fællesskabet. Der blev modtaget ufuldstændige besvarelser af spørgeskemaet eller redegørelser fra fire importører og fire forarbejdningsvirksomheder. Desuden afgav to andre EF-producenter generelle oplysninger. En anden forarbejdningsvirksomhed indsendte en redegørelse. |
| --- | --- |

(12)

Kommissionen sendte spørgeskemaer til alle parter, som den vidste var berørt af sagen, og til alle andre selskaber, som gav sig til kende inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelserne. Der blev modtaget fuldstændige besvarelser af spørgeskemaet fra en EF-producent, en importør, ti forarbejdningsvirksomheder, seks eksporterende producenter i Kina og en producent i referencelandet (Japan) og en eksporterende producent i USA og dennes forretningsmæssigt forbundne importør i Fællesskabet. Der blev modtaget ufuldstændige besvarelser af spørgeskemaet eller redegørelser fra fire importører og fire forarbejdningsvirksomheder. Desuden afgav to andre EF-producenter generelle oplysninger. En anden forarbejdningsvirksomhed indsendte en redegørelse.

| (13) | Kommissionen indhentede og efterprøvede alle oplysninger, som den anså for nødvendige til en foreløbig fastsættelse af dumping, skade forvoldt heraf og Fællesskabets interesser og aflagde kontrolbesøg hos følgende selskaber:






  a) | EF-producenter







  — | Aragonesas Delsa, Spanien |
| --- | --- | --- | --- |

(13)

Kommissionen indhentede og efterprøvede alle oplysninger, som den anså for nødvendige til en foreløbig fastsættelse af dumping, skade forvoldt heraf og Fællesskabets interesser og aflagde kontrolbesøg hos følgende selskaber:

a)

EF-producenter

—

Aragonesas Delsa, Spanien

| — | Neokem group, Spanien |
| --- | --- |

—

Neokem group, Spanien

| b) | eksporterende producenter i Kina







  — | Hebei Jiheng Chemical Co. Limited, Hebei Province |
| --- | --- | --- |

b)

eksporterende producenter i Kina

—

Hebei Jiheng Chemical Co. Limited, Hebei Province

| — | Nanning Chemical Industry Co. Limited, Guangxi Province |
| --- | --- |

—

Nanning Chemical Industry Co. Limited, Guangxi Province

| — | Changzhou Clean Chemical Co. Limited, Jiangsu Province |
| --- | --- |

—

Changzhou Clean Chemical Co. Limited, Jiangsu Province

| — | Zhucheng Taisheng Chemical Co. Limited, Shangdong Province |
| --- | --- |

—

Zhucheng Taisheng Chemical Co. Limited, Shangdong Province

| — | Puyang Cleanway Chemicals Limited, Henan Province |
| --- | --- |

—

Puyang Cleanway Chemicals Limited, Henan Province

| — | Heze Huayi Chemical Co. Limited, Shangdong Province |
| --- | --- |

—

Heze Huayi Chemical Co. Limited, Shangdong Province

| c) | eksporterende producenter i USA







  — | Biolab Inc |
| --- | --- | --- |

c)

eksporterende producenter i USA

—

Biolab Inc

| — | Clearon Inc |
| --- | --- |

—

Clearon Inc

| d) | forretningsmæssigt forbundne importører







  — | Bayrol Deutschland GmbH, Tyskland |
| --- | --- | --- |

d)

forretningsmæssigt forbundne importører

—

Bayrol Deutschland GmbH, Tyskland

| e) | ikke-forretningsmæssigt forbundne importører







  — | Sojitz Europe plc, Frankrig |
| --- | --- | --- |

e)

ikke-forretningsmæssigt forbundne importører

—

Sojitz Europe plc, Frankrig

| f) | brugere i Fællesskabet







  — | Mareva Piscines & Filtrations SA, Frankrig |
| --- | --- | --- |

f)

brugere i Fællesskabet

—

Mareva Piscines & Filtrations SA, Frankrig

| — | Arch Water Products SAS, Frankrig. |
| --- | --- |

—

Arch Water Products SAS, Frankrig.

| (14) | Da det var nødvendigt at fastsætte en normal værdi for eksporterende producenter i Kina, som eventuelt ikke kunne få tildelt markedsøkonomisk behandling, blev der aflagt kontrolbesøg hos følgende selskab med henblik på at fastsætte den normale værdi på grundlag af oplysninger fra et referenceland:






  — | Shikoku Chemicals Corporation, Marugame, Japan. |
| --- | --- | --- |

(14)

Da det var nødvendigt at fastsætte en normal værdi for eksporterende producenter i Kina, som eventuelt ikke kunne få tildelt markedsøkonomisk behandling, blev der aflagt kontrolbesøg hos følgende selskab med henblik på at fastsætte den normale værdi på grundlag af oplysninger fra et referenceland:

—

Shikoku Chemicals Corporation, Marugame, Japan.

3.   Undersøgelsesperioder

| (15) | Dumpingundersøgelsen vedrørende Kina omfattede perioden fra den 1. april 2003 til den 31. marts 2004 (i det følgende benævnt »undersøgelsesperioden for Kina«). |
| --- | --- |

(15)

Dumpingundersøgelsen vedrørende Kina omfattede perioden fra den 1. april 2003 til den 31. marts 2004 (i det følgende benævnt »undersøgelsesperioden for Kina«).

| (16) | Dumpingundersøgelsen vedrørende USA omfattede perioden fra den 1. juli 2003 til den 30. juni 2004 (i det følgende benævnt »undersøgelsesperioden for USA«). |
| --- | --- |

(16)

Dumpingundersøgelsen vedrørende USA omfattede perioden fra den 1. juli 2003 til den 30. juni 2004 (i det følgende benævnt »undersøgelsesperioden for USA«).

| (17) | For begge undersøgelsers vedkommende omfattede undersøgelsen af de relevante tendenser for vurderingen af skadens omfang perioden fra den 1. januar 2000 til udløbet af den respektive undersøgelsesperiode (i det følgende benævnt »den betragtede periode«). |
| --- | --- |

(17)

For begge undersøgelsers vedkommende omfattede undersøgelsen af de relevante tendenser for vurderingen af skadens omfang perioden fra den 1. januar 2000 til udløbet af den respektive undersøgelsesperiode (i det følgende benævnt »den betragtede periode«).

| (18) | Da der er en betydelig overlapning mellem undersøgelsesperioderne for de to undersøgelser, vurderes de sammen af hensyn til administrativ effektivitet. |
| --- | --- |

(18)

Da der er en betydelig overlapning mellem undersøgelsesperioderne for de to undersøgelser, vurderes de sammen af hensyn til administrativ effektivitet.

4.   Den pågældende vare og samme vare

| (19) | Den vare, der er omfattet af denne procedure, er trichlorisocyanursyre og tilberedninger heraf med oprindelse i Kina og USA. Trichlorisocyanursyre kaldes også »symclosen« i den internationale fællesbenævnelse (INN). Trichlorisocyanursyre angives almindeligvis under KN-kode ex 2933 69 80 og ex 3808 40 20. |
| --- | --- |

(19)

Den vare, der er omfattet af denne procedure, er trichlorisocyanursyre og tilberedninger heraf med oprindelse i Kina og USA. Trichlorisocyanursyre kaldes også »symclosen« i den internationale fællesbenævnelse (INN). Trichlorisocyanursyre angives almindeligvis under KN-kode ex 2933 69 80 og ex 3808 40 20.

| (20) | Klageren fremførte, at de spørgeskemaer, som Kommissionen oprindeligt havde sendt til interesserede parter i undersøgelsen vedrørende Kina, ikke dækkede den pågældende vare helt, som den er defineret i indledningsmeddelelsen. Ifølge varebeskrivelsen i det oprindelige spørgeskema skal den pågældende vare have et indhold af mindst 88,5 vægtprocent chlor. Efter drøftelser med klageren og i overensstemmelse med ordlyden af indledningsmeddelelsen blev det anset for at være nødvendigt at præcisere varedækningen og sende interesserede parter i undersøgelsen vedrørende Kina nye spørgeskemaer med en varebeskrivelse, hvor der ikke er fastsat noget minimum for indholdet af chlor. |
| --- | --- |

(20)

Klageren fremførte, at de spørgeskemaer, som Kommissionen oprindeligt havde sendt til interesserede parter i undersøgelsen vedrørende Kina, ikke dækkede den pågældende vare helt, som den er defineret i indledningsmeddelelsen. Ifølge varebeskrivelsen i det oprindelige spørgeskema skal den pågældende vare have et indhold af mindst 88,5 vægtprocent chlor. Efter drøftelser med klageren og i overensstemmelse med ordlyden af indledningsmeddelelsen blev det anset for at være nødvendigt at præcisere varedækningen og sende interesserede parter i undersøgelsen vedrørende Kina nye spørgeskemaer med en varebeskrivelse, hvor der ikke er fastsat noget minimum for indholdet af chlor.

| (21) | For at sikre, at Kommissionen opnåede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige til sin undersøgelse, sendte den nye spørgeskemaer til alle interesserede parter, som havde givet sig til kende efter offentliggørelsen af indledningsmeddelelsen i Den Europæiske Unions Tidende (jf. betragtning 3). |
| --- | --- |

(21)

For at sikre, at Kommissionen opnåede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige til sin undersøgelse, sendte den nye spørgeskemaer til alle interesserede parter, som havde givet sig til kende efter offentliggørelsen af indledningsmeddelelsen i Den Europæiske Unions Tidende (jf. betragtning 3).

| (22) | Der blev ikke konstateret forskelle mellem den pågældende vare og den trichlorisocyanursyre, som blev fremstillet og solgt på hjemmemarkedet i Kina, referencelandet (Japan) og USA. Den trichlorisocyanursyre, der fremstilles og sælges i Japan, har samme fysiske og kemiske egenskaber og samme anvendelsesformål som den vare, der eksporteres fra Kina til Fællesskabet. |
| --- | --- |

(22)

Der blev ikke konstateret forskelle mellem den pågældende vare og den trichlorisocyanursyre, som blev fremstillet og solgt på hjemmemarkedet i Kina, referencelandet (Japan) og USA. Den trichlorisocyanursyre, der fremstilles og sælges i Japan, har samme fysiske og kemiske egenskaber og samme anvendelsesformål som den vare, der eksporteres fra Kina til Fællesskabet.

| (23) | På samme måde blev der ikke konstateret forskelle mellem den pågældende vare og den trichlorisocyanursyre, som blev fremstillet og solgt af de samarbejdsvillige EF-producenter på markedet i Fællesskabet. De har begge samme fysiske og kemiske egenskaber og samme anvendelsesformål som den trichlorisocyanursyre, der eksporteres fra Kina og USA til Fællesskabet. |
| --- | --- |

(23)

På samme måde blev der ikke konstateret forskelle mellem den pågældende vare og den trichlorisocyanursyre, som blev fremstillet og solgt af de samarbejdsvillige EF-producenter på markedet i Fællesskabet. De har begge samme fysiske og kemiske egenskaber og samme anvendelsesformål som den trichlorisocyanursyre, der eksporteres fra Kina og USA til Fællesskabet.

| (24) | Følgelig har den trichlorisocyanursyre, som blev fremstillet og solgt på hjemmemarkederne i Kina, USA og referencelandet (Japan), og den trichlorisocyanursyre, som blev fremstillet og solgt af EF-producenter på markedet i Fællesskabet, samme grundlæggende fysiske og kemiske egenskaber og samme anvendelsesformål. Disse varer anses derfor for at være samme varer, jf. artikel 1, stk. 4, i grundforordningen. |
| --- | --- |

(24)

Følgelig har den trichlorisocyanursyre, som blev fremstillet og solgt på hjemmemarkederne i Kina, USA og referencelandet (Japan), og den trichlorisocyanursyre, som blev fremstillet og solgt af EF-producenter på markedet i Fællesskabet, samme grundlæggende fysiske og kemiske egenskaber og samme anvendelsesformål. Disse varer anses derfor for at være samme varer, jf. artikel 1, stk. 4, i grundforordningen.

B.   DUMPING

1.   Generel metode

| (25) | Den nedenfor beskrevne generelle metode blev anvendt over for den samarbejdsvillige eksporterende producent i USA og de eksporterende producenter i Kina, som fik tildelt markedsøkonomisk behandling. I de nedenstående undersøgelsesresultater vedrørende dumping for de pågældende lande beskrives derfor kun aspekter, der er specifikke for hvert enkelt eksportland. |
| --- | --- |

(25)

Den nedenfor beskrevne generelle metode blev anvendt over for den samarbejdsvillige eksporterende producent i USA og de eksporterende producenter i Kina, som fik tildelt markedsøkonomisk behandling. I de nedenstående undersøgelsesresultater vedrørende dumping for de pågældende lande beskrives derfor kun aspekter, der er specifikke for hvert enkelt eksportland.

1.1.   Normal værdi

| (26) | Med hensyn til fastsættelsen af den normale værdi fastslog Kommissionen først for hver enkelt eksporterende producent, om den pågældendes samlede salg på hjemmemarkedet af den pågældende vare var repræsentativt sammenlignet med den pågældendes samlede eksportsalg til Fællesskabet. I overensstemmelse med artikel 2, stk. 2, i grundforordningen blev salget på hjemmemarkedet anset for at være repræsentativt, når hver eksporterende producents samlede salg på hjemmemarkedet udgjorde mindst 5 % af den pågældendes eksportsalg til Fællesskabet. |
| --- | --- |

(26)

Med hensyn til fastsættelsen af den normale værdi fastslog Kommissionen først for hver enkelt eksporterende producent, om den pågældendes samlede salg på hjemmemarkedet af den pågældende vare var repræsentativt sammenlignet med den pågældendes samlede eksportsalg til Fællesskabet. I overensstemmelse med artikel 2, stk. 2, i grundforordningen blev salget på hjemmemarkedet anset for at være repræsentativt, når hver eksporterende producents samlede salg på hjemmemarkedet udgjorde mindst 5 % af den pågældendes eksportsalg til Fællesskabet.

| (27) | Kommissionen identificerede efterfølgende de typer trichlorisocyanursyre, som selskaber med et samlet repræsentativt hjemmemarkedssalg solgte på hjemmemarkedet, og som var identiske eller direkte sammenlignelige med de typer, der solgtes med henblik på eksport til Fællesskabet. |
| --- | --- |

(27)

Kommissionen identificerede efterfølgende de typer trichlorisocyanursyre, som selskaber med et samlet repræsentativt hjemmemarkedssalg solgte på hjemmemarkedet, og som var identiske eller direkte sammenlignelige med de typer, der solgtes med henblik på eksport til Fællesskabet.

| (28) | For hver type, som de eksporterende producenter solgte på hjemmemarkedet, og som det konstateredes var direkte sammenlignelige med den type trichlorisocyanursyre, der solgtes til eksport til Fællesskabet, blev det fastslået, om hjemmemarkedssalget var tilstrækkeligt repræsentativt i henhold til artikel 2, stk. 2, i grundforordningen. Hjemmemarkedssalget af en bestemt type trichlorisocyanursyre blev anset for at være tilstrækkeligt repræsentativt, hvis det samlede salg på hjemmemarkedet af den pågældende type i undersøgelsesperioden for Kina og i undersøgelsesperioden for USA respektivt udgjorde mindst 5 % af det samlede salg af den sammenlignelige type trichlorisocyanursyre, der eksporteredes til Fællesskabet. |
| --- | --- |

(28)

For hver type, som de eksporterende producenter solgte på hjemmemarkedet, og som det konstateredes var direkte sammenlignelige med den type trichlorisocyanursyre, der solgtes til eksport til Fællesskabet, blev det fastslået, om hjemmemarkedssalget var tilstrækkeligt repræsentativt i henhold til artikel 2, stk. 2, i grundforordningen. Hjemmemarkedssalget af en bestemt type trichlorisocyanursyre blev anset for at være tilstrækkeligt repræsentativt, hvis det samlede salg på hjemmemarkedet af den pågældende type i undersøgelsesperioden for Kina og i undersøgelsesperioden for USA respektivt udgjorde mindst 5 % af det samlede salg af den sammenlignelige type trichlorisocyanursyre, der eksporteredes til Fællesskabet.

| (29) | Det blev også undersøgt, om det repræsentative hjemmemarkedssalg af hver type trichlorisocyanursyre kunne anses for at være foregået i normal handel, idet det blev fastsat, hvor stor en del af den pågældende type trichlorisocyanursyre der blev solgt med fortjeneste til uafhængige kunder. I de tilfælde, hvor mindst 80 % af den samlede salgsmængde af den pågældende type trichlorisocyanursyre blev solgt til en nettosalgspris, der svarede til eller var højere end de beregnede produktionsomkostninger, og hvor den vejede gennemsnitlige pris på den pågældende type svarede til eller var højere end produktionsomkostningerne, blev den normale værdi beregnet på grundlag af de faktiske hjemmemarkedspriser, beregnet som et vejet gennemsnit af priserne for den pågældende type ved hjemmemarkedssalg i undersøgelsesperioderne, uanset om dette salg havde været rentabelt eller ej. I de tilfælde, hvor mængden af en type trichlorisocyanursyre solgt med fortjeneste udgjorde under 80 % af den samlede salgsmængde for den pågældende type, eller hvor den vejede gennemsnitspris for den pågældende type var lavere end produktionsomkostningerne, blev den normale værdi fastsat på grundlag af de faktiske hjemmemarkedspriser, beregnet som et vejet gennemsnit af det samlede salg med fortjeneste af den pågældende type, forudsat at dette salg udgjorde mindst 10 % af den samlede salgsmængde for den pågældende type. |
| --- | --- |

(29)

Det blev også undersøgt, om det repræsentative hjemmemarkedssalg af hver type trichlorisocyanursyre kunne anses for at være foregået i normal handel, idet det blev fastsat, hvor stor en del af den pågældende type trichlorisocyanursyre der blev solgt med fortjeneste til uafhængige kunder. I de tilfælde, hvor mindst 80 % af den samlede salgsmængde af den pågældende type trichlorisocyanursyre blev solgt til en nettosalgspris, der svarede til eller var højere end de beregnede produktionsomkostninger, og hvor den vejede gennemsnitlige pris på den pågældende type svarede til eller var højere end produktionsomkostningerne, blev den normale værdi beregnet på grundlag af de faktiske hjemmemarkedspriser, beregnet som et vejet gennemsnit af priserne for den pågældende type ved hjemmemarkedssalg i undersøgelsesperioderne, uanset om dette salg havde været rentabelt eller ej. I de tilfælde, hvor mængden af en type trichlorisocyanursyre solgt med fortjeneste udgjorde under 80 % af den samlede salgsmængde for den pågældende type, eller hvor den vejede gennemsnitspris for den pågældende type var lavere end produktionsomkostningerne, blev den normale værdi fastsat på grundlag af de faktiske hjemmemarkedspriser, beregnet som et vejet gennemsnit af det samlede salg med fortjeneste af den pågældende type, forudsat at dette salg udgjorde mindst 10 % af den samlede salgsmængde for den pågældende type.

| (30) | I de tilfælde, hvor mængden af en type trichlorisocyanursyre solgt med fortjeneste udgjorde mindre end 10 % af den samlede salgsmængde for den pågældende type, blev det fastslået, at denne bestemte type ikke var blevet solgt i tilstrækkelige mængder til, at hjemmemarkedsprisen kunne anvendes som et passende grundlag for fastsættelsen af den normale værdi. |
| --- | --- |

(30)

I de tilfælde, hvor mængden af en type trichlorisocyanursyre solgt med fortjeneste udgjorde mindre end 10 % af den samlede salgsmængde for den pågældende type, blev det fastslået, at denne bestemte type ikke var blevet solgt i tilstrækkelige mængder til, at hjemmemarkedsprisen kunne anvendes som et passende grundlag for fastsættelsen af den normale værdi.

| (31) | Hvis hjemmemarkedspriserne for en bestemt type, der blev solgt af en eksporterende producent, ikke kunne anvendes, blev det bestemt, at en beregnet værdi af den pågældende type trichlorisocyanursyre udgjorde et passende grundlag for fastsættelsen af den normale værdi. |
| --- | --- |

(31)

Hvis hjemmemarkedspriserne for en bestemt type, der blev solgt af en eksporterende producent, ikke kunne anvendes, blev det bestemt, at en beregnet værdi af den pågældende type trichlorisocyanursyre udgjorde et passende grundlag for fastsættelsen af den normale værdi.

| (32) | Følgelig blev den normale værdi i overensstemmelse med artikel 2, stk. 3, i grundforordningen beregnet på grundlag af fremstillingsomkostningerne til de eksporterede typer sammen med de nødvendige justeringer plus et rimeligt beløb for salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger (i det følgende benævnt »SA&G«) og en rimelig margen for fortjeneste. Kommissionen undersøgte i den forbindelse, om de påløbne SA&G og fortjenesten for hver enkelt berørt eksporterende producent på hjemmemarkedet kunne betragtes som pålidelige oplysninger. |
| --- | --- |

(32)

Følgelig blev den normale værdi i overensstemmelse med artikel 2, stk. 3, i grundforordningen beregnet på grundlag af fremstillingsomkostningerne til de eksporterede typer sammen med de nødvendige justeringer plus et rimeligt beløb for salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger (i det følgende benævnt »SA&G«) og en rimelig margen for fortjeneste. Kommissionen undersøgte i den forbindelse, om de påløbne SA&G og fortjenesten for hver enkelt berørt eksporterende producent på hjemmemarkedet kunne betragtes som pålidelige oplysninger.

| (33) | Oplysningerne om de faktiske SA&G på hjemmemarkedet blev anset for at være pålidelige, hvis det pågældende selskabs samlede salg på hjemmemarkedet var repræsentativt sammenlignet med eksportsalget til Fællesskabet. Fortjenstmargenen på hjemmemarkedet blev fastsat på grundlag af hjemmemarkedssalget af de typer, som blev solgt i normal handel. Til dette blev metoden i betragtning 29 anvendt. |
| --- | --- |

(33)

Oplysningerne om de faktiske SA&G på hjemmemarkedet blev anset for at være pålidelige, hvis det pågældende selskabs samlede salg på hjemmemarkedet var repræsentativt sammenlignet med eksportsalget til Fællesskabet. Fortjenstmargenen på hjemmemarkedet blev fastsat på grundlag af hjemmemarkedssalget af de typer, som blev solgt i normal handel. Til dette blev metoden i betragtning 29 anvendt.

1.2.   Eksportpris

| (34) | I alle tilfælde, hvor den pågældende vare blev eksporteret direkte til uafhængige kunder i Fællesskabet, blev eksportprisen fastsat i overensstemmelse med artikel 2, stk. 8, i grundforordningen, dvs. på grundlag af de eksportpriser, der faktisk var betalt eller skulle betales. I andre tilfælde blev artikel 2, stk. 9, anvendt. |
| --- | --- |

(34)

I alle tilfælde, hvor den pågældende vare blev eksporteret direkte til uafhængige kunder i Fællesskabet, blev eksportprisen fastsat i overensstemmelse med artikel 2, stk. 8, i grundforordningen, dvs. på grundlag af de eksportpriser, der faktisk var betalt eller skulle betales. I andre tilfælde blev artikel 2, stk. 9, anvendt.

1.3.   Sammenligning

| (35) | Den normale værdi og eksportpriserne blev sammenlignet ab fabrik. For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og denne eksportpris blev der foretaget justering for forskelle, som berørte prisernes sammenlignelighed, jf. artikel 2, stk. 10, i grundforordningen. Der blev indrømmet passende justeringer i alle tilfælde, hvor de blev anset for at være rimelige, korrekte og veldokumenterede. |
| --- | --- |

(35)

Den normale værdi og eksportpriserne blev sammenlignet ab fabrik. For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og denne eksportpris blev der foretaget justering for forskelle, som berørte prisernes sammenlignelighed, jf. artikel 2, stk. 10, i grundforordningen. Der blev indrømmet passende justeringer i alle tilfælde, hvor de blev anset for at være rimelige, korrekte og veldokumenterede.

1.4.   Dumpingmargen

| (36) | I overensstemmelse med artikel 2, stk. 11, i grundforordningen blev det vejede gennemsnit af den normale værdi for hver eksporterende producent sammenlignet med det vejede gennemsnit af eksportpriserne. |
| --- | --- |

(36)

I overensstemmelse med artikel 2, stk. 11, i grundforordningen blev det vejede gennemsnit af den normale værdi for hver eksporterende producent sammenlignet med det vejede gennemsnit af eksportpriserne.

| (37) | For selskaber, som ikke var samarbejdsvillige, blev der fastsat en restdumpingmargen på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger i overensstemmelse med artikel 18 i grundforordningen. |
| --- | --- |

(37)

For selskaber, som ikke var samarbejdsvillige, blev der fastsat en restdumpingmargen på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger i overensstemmelse med artikel 18 i grundforordningen.

| (38) | Da eksportmængden for samarbejdsvillige eksportører i Kina udgjorde ca. 70 % af den samlede import fra Kina til Fællesskabet i undersøgelsesperioden, blev det for at sikre effektive foranstaltninger besluttet at fastsætte restdumpingmargenen på samme niveau som de højeste dumpingmargener, der blev fastsat for de repræsentative typer af den pågældende vare i forbindelse med de to samarbejdsvillige eksportører, som hverken fik tildelt individuel behandling eller markedsøkonomisk behandling. |
| --- | --- |

(38)

Da eksportmængden for samarbejdsvillige eksportører i Kina udgjorde ca. 70 % af den samlede import fra Kina til Fællesskabet i undersøgelsesperioden, blev det for at sikre effektive foranstaltninger besluttet at fastsætte restdumpingmargenen på samme niveau som de højeste dumpingmargener, der blev fastsat for de repræsentative typer af den pågældende vare i forbindelse med de to samarbejdsvillige eksportører, som hverken fik tildelt individuel behandling eller markedsøkonomisk behandling.

| (39) | Da eksportmængden for de samarbejdsvillige eksportører i USA udgjorde mindre end 40 % af den samlede import fra USA til Fællesskabet i undersøgelsesperioden, blev det for at sikre effektive foranstaltninger besluttet at fastsætte restdumpingmargenen på samme niveau som de højeste dumpingmargener, der blev fastsat for de repræsentative typer af den pågældende vare i forbindelse med de to samarbejdsvillige eksportører. |
| --- | --- |

(39)

Da eksportmængden for de samarbejdsvillige eksportører i USA udgjorde mindre end 40 % af den samlede import fra USA til Fællesskabet i undersøgelsesperioden, blev det for at sikre effektive foranstaltninger besluttet at fastsætte restdumpingmargenen på samme niveau som de højeste dumpingmargener, der blev fastsat for de repræsentative typer af den pågældende vare i forbindelse med de to samarbejdsvillige eksportører.

2.   Kina

2.1.   Markedsøkonomisk behandling

| (40) | I henhold til artikel 2, stk. 7, litra b), i grundforordningen skal den normale værdi i antidumpingundersøgelser vedrørende import af varer med oprindelse i Kina fastsættes i overensstemmelse med samme artikels stk. 1-6 for de producenter, som det blev fastslået opfylder kriterierne i artikel 2, stk. 7, litra c). |
| --- | --- |

(40)

I henhold til artikel 2, stk. 7, litra b), i grundforordningen skal den normale værdi i antidumpingundersøgelser vedrørende import af varer med oprindelse i Kina fastsættes i overensstemmelse med samme artikels stk. 1-6 for de producenter, som det blev fastslået opfylder kriterierne i artikel 2, stk. 7, litra c).

| (41) | Disse kriterier er kort beskrevet herunder og udelukkende til orientering:






  1) | Virksomhedernes beslutninger om priser og omkostninger skal træffes som reaktion på markedssignaler og uden nogen omfattende statslig indgriben. |
| --- | --- | --- |

(41)

Disse kriterier er kort beskrevet herunder og udelukkende til orientering:

1)

Virksomhedernes beslutninger om priser og omkostninger skal træffes som reaktion på markedssignaler og uden nogen omfattende statslig indgriben.

| 2) | Virksomhederne skal benytte regnskabsforskrifter, som revideres uafhængigt i overensstemmelse med internationale regnskabsstandarder og anvendes til alle formål. |
| --- | --- |

2)

Virksomhederne skal benytte regnskabsforskrifter, som revideres uafhængigt i overensstemmelse med internationale regnskabsstandarder og anvendes til alle formål.

| 3) | Ingen væsentlige fordrejninger er videreført fra det tidligere ikke-markedsøkonomiske system. |
| --- | --- |

3)

Ingen væsentlige fordrejninger er videreført fra det tidligere ikke-markedsøkonomiske system.

| 4) | Der er retlig sikkerhed og stabilitet i kraft af love om konkurs og ejerforhold. |
| --- | --- |

4)

Der er retlig sikkerhed og stabilitet i kraft af love om konkurs og ejerforhold.

| 5) | Valutaomregninger skal finde sted til markedskurs. |
| --- | --- |

5)

Valutaomregninger skal finde sted til markedskurs.

| (42) | Seks eksporterende producenter i Kina anmodede om markedsøkonomisk behandling i henhold til artikel 2, stk. 7, litra b), i grundforordningen og besvarede formularen hertil for eksporterende producenter. Kommissionen indhentede alle oplysninger, som den fandt nødvendige, og efterprøvede oplysningerne i ansøgningerne om markedsøkonomisk behandling ved kontrolbesøg hos selskaberne. |
| --- | --- |

(42)

Seks eksporterende producenter i Kina anmodede om markedsøkonomisk behandling i henhold til artikel 2, stk. 7, litra b), i grundforordningen og besvarede formularen hertil for eksporterende producenter. Kommissionen indhentede alle oplysninger, som den fandt nødvendige, og efterprøvede oplysningerne i ansøgningerne om markedsøkonomisk behandling ved kontrolbesøg hos selskaberne.

| (43) | Det fremgik af undersøgelsen, at tre af de seks kinesiske eksporterende producenter opfyldte alle betingelser for markedsøkonomisk behandling. De tre eksporterende producenter i Kina, som fik tildelt markedsøkonomisk behandling, er følgende:






  — | Hebei Jiheng Chemical Co. Limited |
| --- | --- | --- |

(43)

Det fremgik af undersøgelsen, at tre af de seks kinesiske eksporterende producenter opfyldte alle betingelser for markedsøkonomisk behandling. De tre eksporterende producenter i Kina, som fik tildelt markedsøkonomisk behandling, er følgende:

—

Hebei Jiheng Chemical Co. Limited

| — | Puyang Cleanway Chemicals Limited |
| --- | --- |

—

Puyang Cleanway Chemicals Limited

| — | Heze Huayi Chemical Co. Limited. |
| --- | --- |

—

Heze Huayi Chemical Co. Limited.

| (44) | De andre tre anmodninger måtte afvises. Følgende tabel viser kort afgørelsen for de tre selskaber, som ikke fik tildelt markedsøkonomisk behandling, med hensyn til hvert af de fem kriterier i artikel 2, stk. 7, litra c), i grundforordningen.










  Selskab | Kriterier |
| --- | --- | --- |
| Artikel 2, stk. 7, litra c), første led | Artikel 2, stk. 7, litra c), andet led | Artikel 2, stk. 7, litra c), tredje led | Artikel 2, stk. 7, litra c), fjerde led | Artikel 2, stk. 7, litra c), femte led |
| 1 | Ikke opfyldt | Opfyldt | Opfyldt | Opfyldt | Opfyldt |
| 2 | Ikke opfyldt | Ikke opfyldt | Ikke opfyldt | Opfyldt | Opfyldt |
| 3 | Opfyldt | Ikke opfyldt | Ikke opfyldt | Opfyldt | Opfyldt |
| Kilde: Kontrollerede besvarelser af spørgeskemaer fra samarbejdsvillige kinesiske eksportører. |

(44)

De andre tre anmodninger måtte afvises. Følgende tabel viser kort afgørelsen for de tre selskaber, som ikke fik tildelt markedsøkonomisk behandling, med hensyn til hvert af de fem kriterier i artikel 2, stk. 7, litra c), i grundforordningen.

Selskab

Kriterier

Artikel 2, stk. 7, litra c), første led

Artikel 2, stk. 7, litra c), andet led

Artikel 2, stk. 7, litra c), tredje led

Artikel 2, stk. 7, litra c), fjerde led

Artikel 2, stk. 7, litra c), femte led

1

Ikke opfyldt

Opfyldt

Opfyldt

Opfyldt

Opfyldt

2

Ikke opfyldt

Ikke opfyldt

Ikke opfyldt

Opfyldt

Opfyldt

3

Opfyldt

Ikke opfyldt

Ikke opfyldt

Opfyldt

Opfyldt

Kilde: Kontrollerede besvarelser af spørgeskemaer fra samarbejdsvillige kinesiske eksportører.

| (45) | De pågældende selskaber og klageren fik lejlighed til at fremsætte bemærkninger til ovennævnte undersøgelsesresultater. De tre eksporterende producenter, som ikke fik tildelt markedsøkonomisk behandling, fremførte, at beslutningen var forkert, og at de burde indrømmes markedsøkonomisk behandling. |
| --- | --- |

(45)

De pågældende selskaber og klageren fik lejlighed til at fremsætte bemærkninger til ovennævnte undersøgelsesresultater. De tre eksporterende producenter, som ikke fik tildelt markedsøkonomisk behandling, fremførte, at beslutningen var forkert, og at de burde indrømmes markedsøkonomisk behandling.

| (46) | Selskab 1 fremførte, at den største grund til at afvise dets krav om markedsøkonomisk behandling var, at staten indirekte har aktiemajoriteten (60 %) i selskabet. Selskabet understregede imidlertid, at det ikke var muligt at påvise nogen statslig indgriben i forbindelse med dets beslutninger. Det fremførte også, at som følge af selskabets notering på fondsbørsen i Shanghai burde kriterierne for at blive noteret på denne børs anses for at være det samme som en beskyttelse mod enhver form for uberettiget statslig indgriben. |
| --- | --- |

(46)

Selskab 1 fremførte, at den største grund til at afvise dets krav om markedsøkonomisk behandling var, at staten indirekte har aktiemajoriteten (60 %) i selskabet. Selskabet understregede imidlertid, at det ikke var muligt at påvise nogen statslig indgriben i forbindelse med dets beslutninger. Det fremførte også, at som følge af selskabets notering på fondsbørsen i Shanghai burde kriterierne for at blive noteret på denne børs anses for at være det samme som en beskyttelse mod enhver form for uberettiget statslig indgriben.

| (47) | Formålet med undersøgelsen er bl.a. at vurdere, i hvilket omfang staten havde mulighed for at gribe ind i virksomhedens forretningsmæssige beslutninger, og hvilke foranstaltninger selskabet har truffet til at forhindre dette. |
| --- | --- |

(47)

Formålet med undersøgelsen er bl.a. at vurdere, i hvilket omfang staten havde mulighed for at gribe ind i virksomhedens forretningsmæssige beslutninger, og hvilke foranstaltninger selskabet har truffet til at forhindre dette.

| (48) | I den forbindelse blev det fastslået, at staten har størstedelen af de ledende managementstillinger i bestyrelsen, og at der ikke var nogen begrænsninger for de statsudnævnte lederes stemmerettigheder i bestyrelsen (minoritetsbeskyttelse). Selskabet havde undladt at påvise, at der er truffet passende foranstaltninger for at forhindre en sådan statslig indgriben i fremtiden. |
| --- | --- |

(48)

I den forbindelse blev det fastslået, at staten har størstedelen af de ledende managementstillinger i bestyrelsen, og at der ikke var nogen begrænsninger for de statsudnævnte lederes stemmerettigheder i bestyrelsen (minoritetsbeskyttelse). Selskabet havde undladt at påvise, at der er truffet passende foranstaltninger for at forhindre en sådan statslig indgriben i fremtiden.

| (49) | Notering på fondsbørsen i Shanghai indebærer bl.a., at aktionærbestyrelsen skal udpege mindst tre »uafhængige direktører« (enkeltpersoner, som ikke repræsenterer aktionærerne, og som skal have kvalifikationer, der er relevante for selskabets transaktioner), men notering på en fondsbørs er ikke i sig selv en beskyttelse mod uberettiget statslig indgriben. Som allerede nævnt gjaldt der ikke nogen begrænsninger for stemmerettigheder, som kunne forhindre det statsudnævnte flertal af direktører i at træffe beslutninger imod de uafhængige direktørers vilje, og sidstnævnte er i mindretal. |
| --- | --- |

(49)

Notering på fondsbørsen i Shanghai indebærer bl.a., at aktionærbestyrelsen skal udpege mindst tre »uafhængige direktører« (enkeltpersoner, som ikke repræsenterer aktionærerne, og som skal have kvalifikationer, der er relevante for selskabets transaktioner), men notering på en fondsbørs er ikke i sig selv en beskyttelse mod uberettiget statslig indgriben. Som allerede nævnt gjaldt der ikke nogen begrænsninger for stemmerettigheder, som kunne forhindre det statsudnævnte flertal af direktører i at træffe beslutninger imod de uafhængige direktørers vilje, og sidstnævnte er i mindretal.

| (50) | Selskab 2 fremførte, at begrundelsen for at afvise dets krav om markedsøkonomisk behandling, nemlig at staten kontrollerede selskab 2 ved at den direkte og indirekte ejer tre andre selskaber, som på deres side havde aktiemajoriteten i selskab 2, var forkert. Mere specifikt satte det spørgsmålstegn ved ræsonnementet, at selskabet »ABC«, som ejer 48 % i selskab 2, var domineret af staten, fordi 80 % af ABC’s aktier ejedes af de ansatte, som var repræsenteret ved et personaleudvalg. Selskab 2 anfægtede argumentet om, at personaleudvalget i ABC var kontrolleret af staten. |
| --- | --- |

(50)

Selskab 2 fremførte, at begrundelsen for at afvise dets krav om markedsøkonomisk behandling, nemlig at staten kontrollerede selskab 2 ved at den direkte og indirekte ejer tre andre selskaber, som på deres side havde aktiemajoriteten i selskab 2, var forkert. Mere specifikt satte det spørgsmålstegn ved ræsonnementet, at selskabet »ABC«, som ejer 48 % i selskab 2, var domineret af staten, fordi 80 % af ABC’s aktier ejedes af de ansatte, som var repræsenteret ved et personaleudvalg. Selskab 2 anfægtede argumentet om, at personaleudvalget i ABC var kontrolleret af staten.

| (51) | Hvad angår ejerforhold og kontrol i forbindelse med ABC, er det nødvendigt at understrege, at ABC ikke var det selskab, der var genstand for undersøgelsen angående markedsøkonomisk behandling. Men da staten ejer 20 % af ABC, og de resterende 80 % var fordelt mellem over 1 000 ansatte, er det ikke urimeligt at konkludere, at staten alene var den største aktionær, og som sådan rent faktisk havde kontrol over ABC. |
| --- | --- |

(51)

Hvad angår ejerforhold og kontrol i forbindelse med ABC, er det nødvendigt at understrege, at ABC ikke var det selskab, der var genstand for undersøgelsen angående markedsøkonomisk behandling. Men da staten ejer 20 % af ABC, og de resterende 80 % var fordelt mellem over 1 000 ansatte, er det ikke urimeligt at konkludere, at staten alene var den største aktionær, og som sådan rent faktisk havde kontrol over ABC.

| (52) | Selskab 2 argumenterede også imod konklusionen om, at det faktisk var nært forbundet med et andet selskab, »DEF«. Grundlaget for Kommissionens konklusion var, at selskabet i) delte samme fabrik som DEF (selskab 2 »lejede sig ind« hos DEF), ii) det indkøbte nogle af de vigtigste råmaterialer hos DEF, og iii) det havde lånt DEF et meget stort beløb. Selskab 2 fremførte, at der var en kommerciel forklaring på alle disse konstateringer, og at ingen af dem på nogen måde var bevis for en form for integration i DEF. |
| --- | --- |

(52)

Selskab 2 argumenterede også imod konklusionen om, at det faktisk var nært forbundet med et andet selskab, »DEF«. Grundlaget for Kommissionens konklusion var, at selskabet i) delte samme fabrik som DEF (selskab 2 »lejede sig ind« hos DEF), ii) det indkøbte nogle af de vigtigste råmaterialer hos DEF, og iii) det havde lånt DEF et meget stort beløb. Selskab 2 fremførte, at der var en kommerciel forklaring på alle disse konstateringer, og at ingen af dem på nogen måde var bevis for en form for integration i DEF.

| (53) | For det første kontrolleres DEF indirekte af staten. At der bag hver af konstateringerne i den foregående betragtning måske er grunde, som har en forretningsmæssig forklaring, er for det andet ikke i modstrid med konklusionen om, at selskab 2 er tæt forbundet med DEF. Det vigtigste argument for ikke at tildele markedsøkonomisk behandling efter dette kriterium er ikke forbindelserne i sig selv, men at selskab 2 har sådanne forbindelser med et selskab, som faktisk kontrolleres af staten. |
| --- | --- |

(53)

For det første kontrolleres DEF indirekte af staten. At der bag hver af konstateringerne i den foregående betragtning måske er grunde, som har en forretningsmæssig forklaring, er for det andet ikke i modstrid med konklusionen om, at selskab 2 er tæt forbundet med DEF. Det vigtigste argument for ikke at tildele markedsøkonomisk behandling efter dette kriterium er ikke forbindelserne i sig selv, men at selskab 2 har sådanne forbindelser med et selskab, som faktisk kontrolleres af staten.

| (54) | Det er retligt konstateret, at selskab 2 kontrolleres af staten via tre forskellige statskontrollerede aktionærer, og at det rent faktisk er under betydelig statslig kontrol via dets forbindelse med den statskontrollerede aktionær DEF. På grundlag af det foregående, og fordi selskabet ikke har truffet foranstaltninger til at forhindre en sådan indgriben, er der en klar risiko for statslig indgriben. |
| --- | --- |

(54)

Det er retligt konstateret, at selskab 2 kontrolleres af staten via tre forskellige statskontrollerede aktionærer, og at det rent faktisk er under betydelig statslig kontrol via dets forbindelse med den statskontrollerede aktionær DEF. På grundlag af det foregående, og fordi selskabet ikke har truffet foranstaltninger til at forhindre en sådan indgriben, er der en klar risiko for statslig indgriben.

| (55) | Selskab 2 fremførte også, at det forhold, at det lånte penge til DEF, som det indrømmede ikke var blevet opført i regnskaberne i overensstemmelse med internationale regnskabsstandarder, ikke havde haft virkninger for beregningen af den normale værdi og derfor ikke kunne lægges det til last i forbindelse med spørgsmålet om, hvorvidt det opfylder kriterierne for markedsøkonomisk behandling. |
| --- | --- |

(55)

Selskab 2 fremførte også, at det forhold, at det lånte penge til DEF, som det indrømmede ikke var blevet opført i regnskaberne i overensstemmelse med internationale regnskabsstandarder, ikke havde haft virkninger for beregningen af den normale værdi og derfor ikke kunne lægges det til last i forbindelse med spørgsmålet om, hvorvidt det opfylder kriterierne for markedsøkonomisk behandling.

| (56) | Det var i strid med internationale regnskabsstandarder ikke blevet opført i regnskaberne, at selskabet lånte penge i banken og lånte dem videre til en af sine (statskontrollerede) aktionærer (uanset alle andre retlige aspekter som beskyttelse af andre minoritetsaktionærers og andre kreditorers interesser). På grundlag af det foregående og da der er tale om et betydeligt beløb, og revisorerne ikke havde reageret på dette punkt, konkluderes det, at dette selskab ikke opfyldte kriterium nr. 2. |
| --- | --- |

(56)

Det var i strid med internationale regnskabsstandarder ikke blevet opført i regnskaberne, at selskabet lånte penge i banken og lånte dem videre til en af sine (statskontrollerede) aktionærer (uanset alle andre retlige aspekter som beskyttelse af andre minoritetsaktionærers og andre kreditorers interesser). På grundlag af det foregående og da der er tale om et betydeligt beløb, og revisorerne ikke havde reageret på dette punkt, konkluderes det, at dette selskab ikke opfyldte kriterium nr. 2.

| (57) | Selskab 3 fremførte, at grunden til ikke at indrømme selskabet markedsøkonomisk behandling, nemlig at regnskaberne ikke blev ført i overensstemmelse med internationale regnskabsstandarder, ikke havde virkninger for beregningen af den normale værdi og derfor ikke kunne være en grund til at nægte at tildele det markedsøkonomisk behandling. |
| --- | --- |

(57)

Selskab 3 fremførte, at grunden til ikke at indrømme selskabet markedsøkonomisk behandling, nemlig at regnskaberne ikke blev ført i overensstemmelse med internationale regnskabsstandarder, ikke havde virkninger for beregningen af den normale værdi og derfor ikke kunne være en grund til at nægte at tildele det markedsøkonomisk behandling.

| (58) | Det blev fastslået, at dette selskab ikke opfyldte kriterium nr. 2, fordi der var indført en urigtig oplysning i selskabets bøger om erhvervelse af brugsret. Det involverede beløb var betydeligt, og den urigtige oplysning fremgik også af årsrapporten. Revisorerne havde ikke reageret på dette. På grundlag af det foregående konkluderes det, at dette selskab ikke opfyldte kriterium nr. 2. |
| --- | --- |

(58)

Det blev fastslået, at dette selskab ikke opfyldte kriterium nr. 2, fordi der var indført en urigtig oplysning i selskabets bøger om erhvervelse af brugsret. Det involverede beløb var betydeligt, og den urigtige oplysning fremgik også af årsrapporten. Revisorerne havde ikke reageret på dette. På grundlag af det foregående konkluderes det, at dette selskab ikke opfyldte kriterium nr. 2.

| (59) | Klageren fremførte argumenter imod at indrømme nogen af selskaberne markedsøkonomisk behandling. Klageren hævdede bl.a., at fordi kinesiske selskaber anvendte kinesiske regnskabsstandarder (og blev revideret af kinesiske revisionsfirmaer), som ikke nødvendigvis er de samme som internationale regnskabsstandarder, ville dette have været en overtrædelse af kriterium nr. 2. Desuden fremførtes det, at det ville have været en overtrædelse af kriterium nr. 5, at ingen af de samarbejdsvillige eksportører havde vekslet valuta til markedskurs, da den kinesiske valuta er knyttet til USD efter en beslutning truffet af den kinesiske regering. På grundlag af en »samlet vurdering af kriterierne« mente klageren, at ingen af de samarbejdsvillige eksportører i Kina var i stand til at opfylde kriterierne for markedsøkonomisk behandling. |
| --- | --- |

(59)

Klageren fremførte argumenter imod at indrømme nogen af selskaberne markedsøkonomisk behandling. Klageren hævdede bl.a., at fordi kinesiske selskaber anvendte kinesiske regnskabsstandarder (og blev revideret af kinesiske revisionsfirmaer), som ikke nødvendigvis er de samme som internationale regnskabsstandarder, ville dette have været en overtrædelse af kriterium nr. 2. Desuden fremførtes det, at det ville have været en overtrædelse af kriterium nr. 5, at ingen af de samarbejdsvillige eksportører havde vekslet valuta til markedskurs, da den kinesiske valuta er knyttet til USD efter en beslutning truffet af den kinesiske regering. På grundlag af en »samlet vurdering af kriterierne« mente klageren, at ingen af de samarbejdsvillige eksportører i Kina var i stand til at opfylde kriterierne for markedsøkonomisk behandling.

| (60) | Kinesiske selskaber er ved lov forpligtet til at føre deres regnskaber i overensstemmelse med Kinas regnskabslov og til at bruge en kinesisk revisor. Et selskab, som ansøger om markedsøkonomisk behandling, kan ikke holdes ansvarligt for dette. Regnskabsloven blev indført for at gennemføre internationale regnskabsstandarder i Kina. Som det fremgår af institutionernes faste praksis, udgør loven i sig selv ikke nogen hindring for at opnå markedsøkonomisk behandling. |
| --- | --- |

(60)

Kinesiske selskaber er ved lov forpligtet til at føre deres regnskaber i overensstemmelse med Kinas regnskabslov og til at bruge en kinesisk revisor. Et selskab, som ansøger om markedsøkonomisk behandling, kan ikke holdes ansvarligt for dette. Regnskabsloven blev indført for at gennemføre internationale regnskabsstandarder i Kina. Som det fremgår af institutionernes faste praksis, udgør loven i sig selv ikke nogen hindring for at opnå markedsøkonomisk behandling.

| (61) | Formålet med at efterprøve kriterium nr. 2 er først og fremmest at undersøge, om den kinesiske regnskabslov egentlig er gennemført på linje med internationale regnskabsstandarder. Det undersøges også, om regnskaberne er blevet revideret uafhængigt på linje med de internationale regnskabsstandarder. |
| --- | --- |

(61)

Formålet med at efterprøve kriterium nr. 2 er først og fremmest at undersøge, om den kinesiske regnskabslov egentlig er gennemført på linje med internationale regnskabsstandarder. Det undersøges også, om regnskaberne er blevet revideret uafhængigt på linje med de internationale regnskabsstandarder.

| (62) | At den kinesiske valuta RMB er knyttet til USD, er en beslutning, der blev truffet af den kinesiske regering, og som en ansøger om markedsøkonomisk behandling ikke kan holdes ansvarlig for. Lignende beslutninger er også tidligere blevet truffet af andre lande, navnlig i Latinamerika. Igen er det institutionernes faste praksis at anse dette kriterium for at være opfyldt, hvis selskabet anvender den offentlige vekselkurs i alle sine transaktioner med udenlandsk valuta. Således sikres det, at der ikke anvendes nogen sortbørspraksis. Alle de samarbejdsvillige eksportører i denne undersøgelse var i stand til at købe og sælge udenlandsk valuta i deres forretningstransaktioner, selv om vekselkursen RMB/USD er knyttet sammen. |
| --- | --- |

(62)

At den kinesiske valuta RMB er knyttet til USD, er en beslutning, der blev truffet af den kinesiske regering, og som en ansøger om markedsøkonomisk behandling ikke kan holdes ansvarlig for. Lignende beslutninger er også tidligere blevet truffet af andre lande, navnlig i Latinamerika. Igen er det institutionernes faste praksis at anse dette kriterium for at være opfyldt, hvis selskabet anvender den offentlige vekselkurs i alle sine transaktioner med udenlandsk valuta. Således sikres det, at der ikke anvendes nogen sortbørspraksis. Alle de samarbejdsvillige eksportører i denne undersøgelse var i stand til at købe og sælge udenlandsk valuta i deres forretningstransaktioner, selv om vekselkursen RMB/USD er knyttet sammen.

| (63) | Det var derfor nødvendigt at afvise de argumenter, klageren fremførte. |
| --- | --- |

(63)

Det var derfor nødvendigt at afvise de argumenter, klageren fremførte.

2.2.   Individuel behandling

| (64) | Der er fastsat en landsdækkende told for lande, der er omfattet af artikel 2, stk. 7, i grundforordningen, undtagen i de tilfælde, hvor et selskab får tildelt markedsøkonomisk behandling i henhold til artikel 2, stk. 7, litra c), eller er i stand til i overensstemmelse med artikel 9, stk. 5, i grundforordningen at påvise, at






  1) | eksportører, som er helt eller delvis udenlandsk ejede selskaber eller joint ventures, frit kan tilbageføre kapital og fortjeneste |
| --- | --- | --- |

(64)

Der er fastsat en landsdækkende told for lande, der er omfattet af artikel 2, stk. 7, i grundforordningen, undtagen i de tilfælde, hvor et selskab får tildelt markedsøkonomisk behandling i henhold til artikel 2, stk. 7, litra c), eller er i stand til i overensstemmelse med artikel 9, stk. 5, i grundforordningen at påvise, at

1)

eksportører, som er helt eller delvis udenlandsk ejede selskaber eller joint ventures, frit kan tilbageføre kapital og fortjeneste

| 2) | deres eksportpriser og -mængder og salgsbetingelser fastsættes frit |
| --- | --- |

2)

deres eksportpriser og -mængder og salgsbetingelser fastsættes frit

| 3) | størstedelen af aktierne tilhører private |
| --- | --- |

3)

størstedelen af aktierne tilhører private

| 4) | valutaomregninger foretages til markedskursen |
| --- | --- |

4)

valutaomregninger foretages til markedskursen

| 5) | statens indgriben ikke er af en sådan art, at der er mulighed for omgåelse af foranstaltningerne, hvis der fastsættes forskellige toldsatser for individuelle eksportører. |
| --- | --- |

5)

statens indgriben ikke er af en sådan art, at der er mulighed for omgåelse af foranstaltningerne, hvis der fastsættes forskellige toldsatser for individuelle eksportører.

| (65) | De seks eksporterende producenter anmodede om markedsøkonomisk behandling og ligeledes om individuel behandling i tilfælde af, at de ikke blev tildelt markedsøkonomisk behandling. På grundlag af de foreliggende oplysninger konstateredes det, at et af de selskaber, som ikke kunne opnå markedsøkonomisk behandling, opfyldte alle krav til individuel behandling, jf. artikel 9, stk. 5, i grundforordningen. |
| --- | --- |

(65)

De seks eksporterende producenter anmodede om markedsøkonomisk behandling og ligeledes om individuel behandling i tilfælde af, at de ikke blev tildelt markedsøkonomisk behandling. På grundlag af de foreliggende oplysninger konstateredes det, at et af de selskaber, som ikke kunne opnå markedsøkonomisk behandling, opfyldte alle krav til individuel behandling, jf. artikel 9, stk. 5, i grundforordningen.

| (66) | Det konstateredes, at de to andre selskaber, som det ikke var muligt at indrømme markedsøkonomisk behandling, i overvejende grad var ejet af staten. Risikoen for statslig indgriben blev således anset for at være betydelig for disse to selskaber. Sammenholdt med det statslige ejerskab blev risikoen for omgåelse af foranstaltningerne ved eksport via et selskab med en lavere toldsats også anset for at være betydelig på grund af den pågældende vares art, fordi det ikke er muligt at fastslå, om den er fremstillet af en bestemt producent. Betingelserne i artikel 9, stk. 5, litra c) og e), i grundforordningen var således ikke opfyldt. Det blev derfor besluttet ikke at indrømme dem individuel behandling. |
| --- | --- |

(66)

Det konstateredes, at de to andre selskaber, som det ikke var muligt at indrømme markedsøkonomisk behandling, i overvejende grad var ejet af staten. Risikoen for statslig indgriben blev således anset for at være betydelig for disse to selskaber. Sammenholdt med det statslige ejerskab blev risikoen for omgåelse af foranstaltningerne ved eksport via et selskab med en lavere toldsats også anset for at være betydelig på grund af den pågældende vares art, fordi det ikke er muligt at fastslå, om den er fremstillet af en bestemt producent. Betingelserne i artikel 9, stk. 5, litra c) og e), i grundforordningen var således ikke opfyldt. Det blev derfor besluttet ikke at indrømme dem individuel behandling.

| (67) | Det blev derfor konkluderet, at følgende eksporterende producent i Kina skulle tildeles individuel behandling:






  — | Zhucheng Taisheng Chemical Co. Limited. |
| --- | --- | --- |

(67)

Det blev derfor konkluderet, at følgende eksporterende producent i Kina skulle tildeles individuel behandling:

—

Zhucheng Taisheng Chemical Co. Limited.

2.3.   Fastsættelse af den normale værdi

2.3.1.   Fastsættelse af den normale værdi for eksporterende producenter, som ikke fik tildelt markedsøkonomisk behandling

a)   Referenceland

| (68) | I henhold til artikel 2, stk. 7, i grundforordningen skal den normale værdi for lande uden markedsøkonomi og for lande i en overgangsperiode, for så vidt der ikke kan indrømmes markedsøkonomisk behandling, fastsættes på grundlag af priserne eller en beregnet værdi i et referenceland. |
| --- | --- |

(68)

I henhold til artikel 2, stk. 7, i grundforordningen skal den normale værdi for lande uden markedsøkonomi og for lande i en overgangsperiode, for så vidt der ikke kan indrømmes markedsøkonomisk behandling, fastsættes på grundlag af priserne eller en beregnet værdi i et referenceland.

| (69) | I indledningsmeddelelsen oplyste Kommissionen, at den havde til hensigt at anvende Mexico som et passende land med markedsøkonomi med henblik på fastsættelsen af den normale værdi for Kina, og anmodede interesserede parter til at fremsætte bemærkninger hertil. |
| --- | --- |

(69)

I indledningsmeddelelsen oplyste Kommissionen, at den havde til hensigt at anvende Mexico som et passende land med markedsøkonomi med henblik på fastsættelsen af den normale værdi for Kina, og anmodede interesserede parter til at fremsætte bemærkninger hertil.

| (70) | En importør i Fællesskabet gjorde indsigelse mod dette forslag og hævdede, at Mexico ikke var et repræsentativt land, da det havde indført antidumpingforanstaltninger på importen af trichlorisocyanursyre med oprindelse i Kina den 20. december 2002 og således havde stoppet al konkurrence på det mexicanske marked. Da den kendte producent af trichlorisocyanursyre i Mexico undlod at samarbejde i forbindelse med undersøgelsen, måtte Kommissionen under alle omstændigheder finde et andet referenceland, som kunne anses for at være repræsentativt. Efter kontakter med klageren og samarbejdsvillige eksporterende producenter stod det klart, at der kun var to lande, som kunne være repræsentative, nemlig Amerikas Forenede Stater og Japan. |
| --- | --- |

(70)

En importør i Fællesskabet gjorde indsigelse mod dette forslag og hævdede, at Mexico ikke var et repræsentativt land, da det havde indført antidumpingforanstaltninger på importen af trichlorisocyanursyre med oprindelse i Kina den 20. december 2002 og således havde stoppet al konkurrence på det mexicanske marked. Da den kendte producent af trichlorisocyanursyre i Mexico undlod at samarbejde i forbindelse med undersøgelsen, måtte Kommissionen under alle omstændigheder finde et andet referenceland, som kunne anses for at være repræsentativt. Efter kontakter med klageren og samarbejdsvillige eksporterende producenter stod det klart, at der kun var to lande, som kunne være repræsentative, nemlig Amerikas Forenede Stater og Japan.

| (71) | Eftersom USA den 4. juni 2004 havde indledt en antidumpingundersøgelse vedrørende importen af trichlorisocyanursyre med oprindelse i bl.a. Spanien, og Kommissionen den 13. oktober 2004 havde offentliggjort meddelelsen om indledningen af en antidumpingprocedure vedrørende importen til Fællesskabet af trichlorisocyanursyre med oprindelse i USA (jf. betragtning 4), blev det anset for usandsynligt, at eksporterende producenter i USA ville være villige til at samarbejde. |
| --- | --- |

(71)

Eftersom USA den 4. juni 2004 havde indledt en antidumpingundersøgelse vedrørende importen af trichlorisocyanursyre med oprindelse i bl.a. Spanien, og Kommissionen den 13. oktober 2004 havde offentliggjort meddelelsen om indledningen af en antidumpingprocedure vedrørende importen til Fællesskabet af trichlorisocyanursyre med oprindelse i USA (jf. betragtning 4), blev det anset for usandsynligt, at eksporterende producenter i USA ville være villige til at samarbejde.

| (72) | Efter kontakter til producenter af trichlorisocyanursyre i Japan indvilgede en japansk producent i at samarbejde i forbindelse med proceduren. |
| --- | --- |

(72)

Efter kontakter til producenter af trichlorisocyanursyre i Japan indvilgede en japansk producent i at samarbejde i forbindelse med proceduren.

| (73) | Ingen samarbejdsvillige parter gjorde indsigelse mod forslaget om at fastsætte den normale værdi på grundlag af oplysninger fra den japanske producent. |
| --- | --- |

(73)

Ingen samarbejdsvillige parter gjorde indsigelse mod forslaget om at fastsætte den normale værdi på grundlag af oplysninger fra den japanske producent.

| (74) | På baggrund af ovenstående konkluderes det, at Japan udgør et passende referenceland med markedsøkonomi i overensstemmelse med artikel 2, stk. 7, i grundforordningen. |
| --- | --- |

(74)

På baggrund af ovenstående konkluderes det, at Japan udgør et passende referenceland med markedsøkonomi i overensstemmelse med artikel 2, stk. 7, i grundforordningen.

b)   Fastsættelse af den normale værdi

| (75) | I henhold til artikel 2, stk. 7, litra a), i grundforordningen blev den normale værdi for eksporterende producenter, som ikke fik tildelt markedsøkonomisk behandling, fastsat på grundlag af efterprøvede oplysninger fra producenten i referencelandet, dvs. på grundlag af den af den japanske producent beregnede normale værdi for sammenlignelige varetyper. Beløbet for SA&G blev fastlagt på grundlag af omsætningen i forbindelse med den pågældende vare i forhold til selskabets omsætning, og fortjenstmargenen blev fastlagt som fortjenstmargenen for selskabet som helhed. |
| --- | --- |

(75)

I henhold til artikel 2, stk. 7, litra a), i grundforordningen blev den normale værdi for eksporterende producenter, som ikke fik tildelt markedsøkonomisk behandling, fastsat på grundlag af efterprøvede oplysninger fra producenten i referencelandet, dvs. på grundlag af den af den japanske producent beregnede normale værdi for sammenlignelige varetyper. Beløbet for SA&G blev fastlagt på grundlag af omsætningen i forbindelse med den pågældende vare i forhold til selskabets omsætning, og fortjenstmargenen blev fastlagt som fortjenstmargenen for selskabet som helhed.

2.3.2.   Fastsættelse af den normale værdi og eksportpriser for eksporterende producenter, som fik tildelt markedsøkonomisk behandling

a)   Normal værdi

| (76) | De selskaber, der fik tildelt markedsøkonomisk behandling, blev anmodet om at indgive en fuldstændig besvarelse af spørgeskemaet, herunder oplysninger om hjemmemarkedssalget og produktionsomkostningerne i forbindelse med den pågældende vare, og disse besvarelser blev efterprøvet hos de pågældende selskaber. |
| --- | --- |

(76)

De selskaber, der fik tildelt markedsøkonomisk behandling, blev anmodet om at indgive en fuldstændig besvarelse af spørgeskemaet, herunder oplysninger om hjemmemarkedssalget og produktionsomkostningerne i forbindelse med den pågældende vare, og disse besvarelser blev efterprøvet hos de pågældende selskaber.

| (77) | Til fastsættelsen af den normale værdi fulgte Kommissionen samme metode som beskrevet i betragtning 25 til 33. |
| --- | --- |

(77)

Til fastsættelsen af den normale værdi fulgte Kommissionen samme metode som beskrevet i betragtning 25 til 33.

| (78) | Da hvert af de selskaber, som fik tildelt markedsøkonomisk behandling, ikke solgte varen i tilstrækkelige mængder i normal handel på hjemmemarkedet, beregnede Kommissionen en normal værdi for hvert enkelt selskab ved til fremstillingsomkostningerne i forbindelse med de eksporterede typer at lægge et rimeligt beløb for salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger (i det følgende benævnt »SA&G«) på grundlag af omsætningen samt en rimelig margen for fortjeneste (baseret på hjemmemarkedssalget i normal handel). |
| --- | --- |

(78)

Da hvert af de selskaber, som fik tildelt markedsøkonomisk behandling, ikke solgte varen i tilstrækkelige mængder i normal handel på hjemmemarkedet, beregnede Kommissionen en normal værdi for hvert enkelt selskab ved til fremstillingsomkostningerne i forbindelse med de eksporterede typer at lægge et rimeligt beløb for salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger (i det følgende benævnt »SA&G«) på grundlag af omsætningen samt en rimelig margen for fortjeneste (baseret på hjemmemarkedssalget i normal handel).

b)   Eksportpriser

| (79) | Hele eksportsalget til Fællesskabet fra eksportører, som fik tildelt markedsøkonomisk behandling, foregik direkte til uafhængige kunder i Fællesskabet. Eksportprisen blev derfor fastsat på grundlag af de priser, der faktisk betaltes eller skulle betales, i henhold til artikel 2, stk. 8, i grundforordningen. |
| --- | --- |

(79)

Hele eksportsalget til Fællesskabet fra eksportører, som fik tildelt markedsøkonomisk behandling, foregik direkte til uafhængige kunder i Fællesskabet. Eksportprisen blev derfor fastsat på grundlag af de priser, der faktisk betaltes eller skulle betales, i henhold til artikel 2, stk. 8, i grundforordningen.

| (80) | Når kinesiske selskaber eksporterer den pågældende vare, er de berettiget til en momsgodtgørelse på 13 % af omsætningen fob. Den moms, som selskaberne skal opføre i deres regnskaber, er imidlertid 17 % af omsætningen fob. Ved beregningen af eksportprisen blev der derfor foretaget en justering for denne forskel på 4 %. |
| --- | --- |

(80)

Når kinesiske selskaber eksporterer den pågældende vare, er de berettiget til en momsgodtgørelse på 13 % af omsætningen fob. Den moms, som selskaberne skal opføre i deres regnskaber, er imidlertid 17 % af omsætningen fob. Ved beregningen af eksportprisen blev der derfor foretaget en justering for denne forskel på 4 %.

c)   Sammenligning

| (81) | Sammenligningen blev foretaget mellem priser ab fabrik og i samme handelsled. For at sikre en retfærdig sammenligning blev der i overensstemmelse med artikel 2, stk. 10, i grundforordningen taget hensyn til forskelle i faktorer, som det hævdedes og blev påvist berørte priserne og prisernes sammenlignelighed. På dette grundlag blev der foretaget justering for forskelle i provision, fragt-, håndterings- og emballeringsomkostninger, kreditomkostninger, bankgebyrer og inspektionsomkostninger. |
| --- | --- |

(81)

Sammenligningen blev foretaget mellem priser ab fabrik og i samme handelsled. For at sikre en retfærdig sammenligning blev der i overensstemmelse med artikel 2, stk. 10, i grundforordningen taget hensyn til forskelle i faktorer, som det hævdedes og blev påvist berørte priserne og prisernes sammenlignelighed. På dette grundlag blev der foretaget justering for forskelle i provision, fragt-, håndterings- og emballeringsomkostninger, kreditomkostninger, bankgebyrer og inspektionsomkostninger.

2.4.   Dumpingmargen

2.4.1.   For samarbejdsvillige eksporterende producenter, der fik tildelt markedsøkonomisk behandling eller individuel behandling

| (82) | For de tre selskaber, som fik tildelt markedsøkonomisk behandling, blev den normale værdi beregnet som et vejet gennemsnit for hver type af den pågældende vare ved eksport til Fællesskabet sammenlignet med det vejede gennemsnit af eksportprisen for den tilsvarende type af den pågældende vare, jf. artikel 2, stk. 11, i grundforordningen. |
| --- | --- |

(82)

For de tre selskaber, som fik tildelt markedsøkonomisk behandling, blev den normale værdi beregnet som et vejet gennemsnit for hver type af den pågældende vare ved eksport til Fællesskabet sammenlignet med det vejede gennemsnit af eksportprisen for den tilsvarende type af den pågældende vare, jf. artikel 2, stk. 11, i grundforordningen.

| (83) | For hver varetype, som det selskab, som fik tildelt individuel behandling, eksporterede til Fællesskabet, blev den normale værdi beregnet som et vejet gennemsnit fastsat for referencelandet sammenlignet med det vejede gennemsnit af prisen for den tilsvarende type ved eksport til Fællesskabet, jf. artikel 2, stk. 11, i grundforordningen. |
| --- | --- |

(83)

For hver varetype, som det selskab, som fik tildelt individuel behandling, eksporterede til Fællesskabet, blev den normale værdi beregnet som et vejet gennemsnit fastsat for referencelandet sammenlignet med det vejede gennemsnit af prisen for den tilsvarende type ved eksport til Fællesskabet, jf. artikel 2, stk. 11, i grundforordningen.

| (84) | De foreløbige vejede gennemsnitlige dumpingmargener udtrykt i procent af prisen cif, frit Fællesskabets grænse, ufortoldet, fastsættes til følgende:






  Hebei Jiheng Chemical Co. Limited | 16,8 % |
| --- | --- | --- |
| Puyang Cleanway Chemicals Limited | 17,4 % |
| Heze Huayi Chemical Co Limited | 9,2 % |
| Zhucheng Taisheng Chemical Co. Limited | 39,0 % |

(84)

De foreløbige vejede gennemsnitlige dumpingmargener udtrykt i procent af prisen cif, frit Fællesskabets grænse, ufortoldet, fastsættes til følgende:

Hebei Jiheng Chemical Co. Limited

16,8 %

Puyang Cleanway Chemicals Limited

17,4 %

Heze Huayi Chemical Co Limited

9,2 %

Zhucheng Taisheng Chemical Co. Limited

39,0 %

2.4.2.   For alle andre eksporterende producenter

2.4.2.1.   Metode

| (85) | For at beregne tolden for alle andre eksportører i Kina fastlagde Kommissionen først niveauet for samarbejde. Der blev foretaget en sammenligning mellem den samlede import af den pågældende vare med oprindelse i Kina beregnet på grundlag af oplysninger i klagen og de faktiske besvarelser af spørgeskemaet fra eksportører i Kina. På dette grundlag blev det fastlagt, at samarbejdsniveauet var omkring 70 %. |
| --- | --- |

(85)

For at beregne tolden for alle andre eksportører i Kina fastlagde Kommissionen først niveauet for samarbejde. Der blev foretaget en sammenligning mellem den samlede import af den pågældende vare med oprindelse i Kina beregnet på grundlag af oplysninger i klagen og de faktiske besvarelser af spørgeskemaet fra eksportører i Kina. På dette grundlag blev det fastlagt, at samarbejdsniveauet var omkring 70 %.

2.4.2.2.   For den samarbejdsvillige eksporterende producent, som ikke fik tildelt markedsøkonomisk behandling eller individuel behandling

| (86) | Dumpingmargenen for de to samarbejdsvillige eksportører, som hverken fik tildelt markedsøkonomisk eller individuel behandling, blev beregnet på grundlag af det vejede gennemsnit af de individuelle dumpingmargener, der var beregnet for hver af disse to eksportører. Sidstnævnte margener blev beregnet ved en sammenligning af det vejede gennemsnit af den normale værdi fastsat for referencelandet og den vejede gennemsnitlige eksportpris angivet af de pågældende to eksportører. |
| --- | --- |

(86)

Dumpingmargenen for de to samarbejdsvillige eksportører, som hverken fik tildelt markedsøkonomisk eller individuel behandling, blev beregnet på grundlag af det vejede gennemsnit af de individuelle dumpingmargener, der var beregnet for hver af disse to eksportører. Sidstnævnte margener blev beregnet ved en sammenligning af det vejede gennemsnit af den normale værdi fastsat for referencelandet og den vejede gennemsnitlige eksportpris angivet af de pågældende to eksportører.

| (87) | De foreløbige vejede gennemsnitlige dumpingmargener udtrykt i procent af prisen cif, frit Fællesskabets grænse, ufortoldet, er følgende:






  Nanning Chemical Industry Co. Limited | 39,0 % |
| --- | --- | --- |
| Changzhou Clean Chemical Co. Limited | 39,0 % |

(87)

De foreløbige vejede gennemsnitlige dumpingmargener udtrykt i procent af prisen cif, frit Fællesskabets grænse, ufortoldet, er følgende:

Nanning Chemical Industry Co. Limited

39,0 %

Changzhou Clean Chemical Co. Limited

39,0 %

2.4.2.3.   For alle andre eksporterende producenter

| (88) | Den landsdækkende dumpingmargen for alle andre eksportører i Kina, dvs. for eksportører, som ikke samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen, blev fastsat på samme niveau som de højeste dumpingmargener, der blev fastsat for de repræsentative typer af den pågældende vare fra de to eksportører, som ikke fik tildelt markedsøkonomisk behandling (jf. betragtning 86). |
| --- | --- |

(88)

Den landsdækkende dumpingmargen for alle andre eksportører i Kina, dvs. for eksportører, som ikke samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen, blev fastsat på samme niveau som de højeste dumpingmargener, der blev fastsat for de repræsentative typer af den pågældende vare fra de to eksportører, som ikke fik tildelt markedsøkonomisk behandling (jf. betragtning 86).

| (89) | På dette grundlag blev det landsdækkende dumpingniveau foreløbigt fastsat til 40,3 % af prisen cif, frit Fællesskabets grænse. |
| --- | --- |

(89)

På dette grundlag blev det landsdækkende dumpingniveau foreløbigt fastsat til 40,3 % af prisen cif, frit Fællesskabets grænse.

3.   Amerikas Forenede Stater (USA)

| (90) | Tre eksporterende producenter er kendt som producenter af trichlorisocyanursyre i USA. Der blev modtaget besvarelser af spørgeskemaet fra to eksporterende producenter og fem importører, der er forretningsmæssigt forbundet med de pågældende eksportører. |
| --- | --- |

(90)

Tre eksporterende producenter er kendt som producenter af trichlorisocyanursyre i USA. Der blev modtaget besvarelser af spørgeskemaet fra to eksporterende producenter og fem importører, der er forretningsmæssigt forbundet med de pågældende eksportører.

| (91) | Der blev kun aflagt kontrolbesøg hos de samarbejdsvillige eksportører. Oplysningerne vedrørende forretningsmæssigt forbundne importører i Fællesskabet er endnu ikke blevet efterprøvet, og resultaterne for disse selskaber på dette stadium af proceduren er derfor baseret på en skrivebordsanalyse. |
| --- | --- |

(91)

Der blev kun aflagt kontrolbesøg hos de samarbejdsvillige eksportører. Oplysningerne vedrørende forretningsmæssigt forbundne importører i Fællesskabet er endnu ikke blevet efterprøvet, og resultaterne for disse selskaber på dette stadium af proceduren er derfor baseret på en skrivebordsanalyse.

3.1.   Normal værdi

| (92) | For visse typer trichlorisocyanursyre, som eksporteredes af amerikanske eksporterende producenter, fastsatte Kommissionen den normale værdi på grundlag af de priser, der faktisk betaltes eller skulle betales i normal handel af uafhængige kunder på hjemmemarkedet i overensstemmelse med artikel 2, stk. 1, i grundforordningen. For visse typer trichlorisocyanursyre var det nødvendigt at beregne den normale værdi ved til hver enkelt eksportørs fremstillingsomkostninger i forbindelse med de eksporterede typer at lægge et rimeligt beløb for SA&G og en rimelig fortjenstmargen i overensstemmelse med artikel 2, stk. 3, i grundforordningen. Det blev undersøgt, om de påløbne SA&G og fortjenesten for hver af de berørte eksporterende producenter på hjemmemarkedet var pålidelige oplysninger. I tilfælde, hvor hjemmemarkedssalget ikke foregik i normal handel, blev der anvendt et vejet gennemsnit af SA&G og fortjenstmargenen på grundlag af de overordnede udgifter for det selskab, som havde et repræsentativt salg i normal handel. |
| --- | --- |

(92)

For visse typer trichlorisocyanursyre, som eksporteredes af amerikanske eksporterende producenter, fastsatte Kommissionen den normale værdi på grundlag af de priser, der faktisk betaltes eller skulle betales i normal handel af uafhængige kunder på hjemmemarkedet i overensstemmelse med artikel 2, stk. 1, i grundforordningen. For visse typer trichlorisocyanursyre var det nødvendigt at beregne den normale værdi ved til hver enkelt eksportørs fremstillingsomkostninger i forbindelse med de eksporterede typer at lægge et rimeligt beløb for SA&G og en rimelig fortjenstmargen i overensstemmelse med artikel 2, stk. 3, i grundforordningen. Det blev undersøgt, om de påløbne SA&G og fortjenesten for hver af de berørte eksporterende producenter på hjemmemarkedet var pålidelige oplysninger. I tilfælde, hvor hjemmemarkedssalget ikke foregik i normal handel, blev der anvendt et vejet gennemsnit af SA&G og fortjenstmargenen på grundlag af de overordnede udgifter for det selskab, som havde et repræsentativt salg i normal handel.

3.2.   Eksportpris

| (93) | En af de amerikanske eksporterende producenter eksporterede til Fællesskabet, både direkte til uafhængige kunder og via forretningsmæssigt forbundne importører i Fællesskabet. De andre amerikanske eksporterende producenter eksporterede kun til markedet i Fællesskabet via forretningsmæssigt forbundne importører i Fællesskabet. For direkte salg til uafhængige kunder i Fællesskabet blev eksportprisen fastsat i henhold til artikel 2, stk. 8, i grundforordningen, på grundlag af de priser, der faktisk betaltes eller skulle betales. For salg via forretningsmæssigt forbundne importører i Fællesskabet var det nødvendigt at fastsætte beregnede eksportpriser i henhold til artikel 2, stk. 9, i grundforordningen. |
| --- | --- |

(93)

En af de amerikanske eksporterende producenter eksporterede til Fællesskabet, både direkte til uafhængige kunder og via forretningsmæssigt forbundne importører i Fællesskabet. De andre amerikanske eksporterende producenter eksporterede kun til markedet i Fællesskabet via forretningsmæssigt forbundne importører i Fællesskabet. For direkte salg til uafhængige kunder i Fællesskabet blev eksportprisen fastsat i henhold til artikel 2, stk. 8, i grundforordningen, på grundlag af de priser, der faktisk betaltes eller skulle betales. For salg via forretningsmæssigt forbundne importører i Fællesskabet var det nødvendigt at fastsætte beregnede eksportpriser i henhold til artikel 2, stk. 9, i grundforordningen.

3.3.   Sammenligning

| (94) | For at sikre en retfærdig sammenligning blev der i overensstemmelse med artikel 2, stk. 10, i grundforordningen taget hensyn til forskelle i faktorer, som det hævdedes og blev påvist berørte priserne og prisernes sammenlignelighed. På dette grundlag indrømmede Kommissionen foreløbigt de krævede justeringer for forskelle i transport-, forsikrings- og håndteringsomkostninger, provisioner, kreditomkostninger, emballeringsomkostninger og bankgebyrer. |
| --- | --- |

(94)

For at sikre en retfærdig sammenligning blev der i overensstemmelse med artikel 2, stk. 10, i grundforordningen taget hensyn til forskelle i faktorer, som det hævdedes og blev påvist berørte priserne og prisernes sammenlignelighed. På dette grundlag indrømmede Kommissionen foreløbigt de krævede justeringer for forskelle i transport-, forsikrings- og håndteringsomkostninger, provisioner, kreditomkostninger, emballeringsomkostninger og bankgebyrer.

3.4.   Dumpingmargen

| (95) | Den vejede gennemsnitlige normale værdi for hver type af den pågældende vare eksporteret til Fællesskabet blev sammenlignet med den vejede gennemsnitlige eksportpris for hver tilsvarende type, jf. artikel 2, stk. 11, i grundforordningen. |
| --- | --- |

(95)

Den vejede gennemsnitlige normale værdi for hver type af den pågældende vare eksporteret til Fællesskabet blev sammenlignet med den vejede gennemsnitlige eksportpris for hver tilsvarende type, jf. artikel 2, stk. 11, i grundforordningen.

| (96) | Det fremgik af sammenligningen, at der forekom dumping i forbindelse med de samarbejdsvillige eksporterende producenter. Den foreløbige dumpingmargen udtrykt i procent af importprisen cif, frit Fællesskabets grænse, ufortoldet, er følgende:






  — | Biolab Inc: 68,4 % |
| --- | --- | --- |

(96)

Det fremgik af sammenligningen, at der forekom dumping i forbindelse med de samarbejdsvillige eksporterende producenter. Den foreløbige dumpingmargen udtrykt i procent af importprisen cif, frit Fællesskabets grænse, ufortoldet, er følgende:

—

Biolab Inc: 68,4 %

| — | Clearon Inc: 69,8 %. |
| --- | --- |

—

Clearon Inc: 69,8 %.

På grundlag af de foreliggende oplysninger viser det sig, at det selskab, som ikke samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen, er den største producent af trichlorisocyanursyre i USA. Den foreløbige restdumpingmargen blev derfor fastsat svarende til den højeste dumpingmargen, der blev konstateret for den repræsentative varetype fra et af de samarbejdsvillige selskaber. Dette skulle sikre effektive foranstaltninger.

| — | Restdumpingmargen: 98,5 %. |
| --- | --- |

—

Restdumpingmargen: 98,5 %.

C.   SKADE

1.   Produktionen i Fællesskabet

| (97) | I undersøgelsesperioden for Kina og i undersøgelsesperioden for USA (i det følgende benævnt »undersøgelsesperioderne«) blev trichlorisocyanursyre fremstillet af tre selskaber:






  — | en klagende EF-producent, som samarbejdede fuldt ud med Kommissionen i undersøgelsen |
| --- | --- | --- |

(97)

I undersøgelsesperioden for Kina og i undersøgelsesperioden for USA (i det følgende benævnt »undersøgelsesperioderne«) blev trichlorisocyanursyre fremstillet af tre selskaber:

—

en klagende EF-producent, som samarbejdede fuldt ud med Kommissionen i undersøgelsen

| — | en producent, som støttede klagen fuldt ud. Den pågældende indgav nogle generelle oplysninger om sin produktion og sit salg inden for rammerne af proceduren vedrørende Kina, men samarbejdede ikke i forbindelse med proceduren vedrørende USA |
| --- | --- |

—

en producent, som støttede klagen fuldt ud. Den pågældende indgav nogle generelle oplysninger om sin produktion og sit salg inden for rammerne af proceduren vedrørende Kina, men samarbejdede ikke i forbindelse med proceduren vedrørende USA

| — | en producent, som ikke sagde noget om klagen. Den pågældende indgav nogle generelle oplysninger om sin produktion og sit salg inden for rammerne af proceduren vedrørende Kina og går ind for, at der indføres antidumpingforanstaltninger over for Kina. Producenten samarbejdede ikke i forbindelse med proceduren vedrørende USA. |
| --- | --- |

—

en producent, som ikke sagde noget om klagen. Den pågældende indgav nogle generelle oplysninger om sin produktion og sit salg inden for rammerne af proceduren vedrørende Kina og går ind for, at der indføres antidumpingforanstaltninger over for Kina. Producenten samarbejdede ikke i forbindelse med proceduren vedrørende USA.

| (98) | På ovennævnte grundlag blev det fastslået, at trichlorisocyanursyre produceret af alle ovennævnte selskaber udgør produktionen i Fællesskabet, jf. artikel 4, stk. 1, i grundforordningen. |
| --- | --- |

(98)

På ovennævnte grundlag blev det fastslået, at trichlorisocyanursyre produceret af alle ovennævnte selskaber udgør produktionen i Fællesskabet, jf. artikel 4, stk. 1, i grundforordningen.

2.   Definition af erhvervsgrenen i Fællesskabet

| (99) | Som nævnt i betragtning 97 var der kun en EF-producent, som støttede klagen og samarbejdede fuldt ud i forbindelse med undersøgelsen. Den pågældende producent tegnede sig for en væsentlig del af den samlede produktion af trichlorisocyanursyre i Fællesskabet i undersøgelsesperioderne, i dette tilfælde over 50 %. På dette grundlag blev det fastslået, at denne producent udgør erhvervsgrenen i Fællesskabet, jf. artikel 4, stk. 1, og artikel 5, stk. 4, i grundforordningen. |
| --- | --- |

(99)

Som nævnt i betragtning 97 var der kun en EF-producent, som støttede klagen og samarbejdede fuldt ud i forbindelse med undersøgelsen. Den pågældende producent tegnede sig for en væsentlig del af den samlede produktion af trichlorisocyanursyre i Fællesskabet i undersøgelsesperioderne, i dette tilfælde over 50 %. På dette grundlag blev det fastslået, at denne producent udgør erhvervsgrenen i Fællesskabet, jf. artikel 4, stk. 1, og artikel 5, stk. 4, i grundforordningen.

3.   Forbruget i Fællesskabet

3.1.   Indledende bemærkninger

3.1.1.   Importdata

| (100) | Eurostats oplysninger om mængder og værdier af KN-koder, som omfatter trichlorisocyanursyre (ex 2933 69 80 og ex 3808 40 20), kunne ikke anvendes til fastsættelse af importniveauet på markedet i Fællesskabet, da de pågældende koder også dækker varer, som ikke er omfattet af undersøgelsen. Der blev imidlertid foretaget en kontrol af det samlede forbrugsniveau i Fællesskabet som resultat af nedennævnte beregning, og det konstateredes, at det lå på linje med niveauet i redegørelser fra andre interesserede parter. |
| --- | --- |

(100)

Eurostats oplysninger om mængder og værdier af KN-koder, som omfatter trichlorisocyanursyre (ex 2933 69 80 og ex 3808 40 20), kunne ikke anvendes til fastsættelse af importniveauet på markedet i Fællesskabet, da de pågældende koder også dækker varer, som ikke er omfattet af undersøgelsen. Der blev imidlertid foretaget en kontrol af det samlede forbrugsniveau i Fællesskabet som resultat af nedennævnte beregning, og det konstateredes, at det lå på linje med niveauet i redegørelser fra andre interesserede parter.

3.1.2.   Data vedrørende Kina

| (101) | Seks kinesiske eksporterende producenter af de 12, som det vides producerer trichlorisocyanursyre i Kina, samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen og gav meddelelse om eksportmængder, som udgjorde under 70 % af eksportmængderne i klagen for 2003. På baggrund af det lave niveau for samarbejde og i mangel af andre oplysninger blev det således fastslået, at klagen skulle anvendes til fastsættelsen af mængdedata fra 2000 og op til 2003. Hvad undersøgelsesperioderne angår, blev der udarbejdet et skøn på grundlag af data i klagen for året 2003 og første kvartal af 2004, behørigt justeret for at tage hensyn til udviklingen i de samarbejdsvillige eksportørers eksport mellem 2003 og undersøgelsesperioderne. |
| --- | --- |

(101)

Seks kinesiske eksporterende producenter af de 12, som det vides producerer trichlorisocyanursyre i Kina, samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen og gav meddelelse om eksportmængder, som udgjorde under 70 % af eksportmængderne i klagen for 2003. På baggrund af det lave niveau for samarbejde og i mangel af andre oplysninger blev det således fastslået, at klagen skulle anvendes til fastsættelsen af mængdedata fra 2000 og op til 2003. Hvad undersøgelsesperioderne angår, blev der udarbejdet et skøn på grundlag af data i klagen for året 2003 og første kvartal af 2004, behørigt justeret for at tage hensyn til udviklingen i de samarbejdsvillige eksportørers eksport mellem 2003 og undersøgelsesperioderne.

3.1.3.   Data vedrørende USA

| (102) | To amerikanske eksporterende producenter ud af de tre, som det vides producerer trichlorisocyanursyre i USA, samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen og rapporterede om eksportmængder, som udgjorde under 40 % af eksportmængden i klagen for 2003. Det blev således fastslået, at klagen skulle anvendes til fastsættelsen af mængdedata fra 2000 og op til 2003. Hvad undersøgelsesperioderne angår, blev der udarbejdet et skøn på grundlag af data fra klagerne for 2003 og første kvartal af 2004, behørigt justeret for at tage hensyn til udviklingen i de samarbejdsvillige eksportørers eksport mellem 2003 og undersøgelsesperioderne. |
| --- | --- |

(102)

To amerikanske eksporterende producenter ud af de tre, som det vides producerer trichlorisocyanursyre i USA, samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen og rapporterede om eksportmængder, som udgjorde under 40 % af eksportmængden i klagen for 2003. Det blev således fastslået, at klagen skulle anvendes til fastsættelsen af mængdedata fra 2000 og op til 2003. Hvad undersøgelsesperioderne angår, blev der udarbejdet et skøn på grundlag af data fra klagerne for 2003 og første kvartal af 2004, behørigt justeret for at tage hensyn til udviklingen i de samarbejdsvillige eksportørers eksport mellem 2003 og undersøgelsesperioderne.

3.1.4.   Data vedrørende EF-producenterne

| (103) | Det skal bemærkes, at de to fællesskabsproducenter, som ikke klagede, kun indgav data vedrørende undersøgelsesperioden for Kina. Dette udgjorde også et rimeligt skøn for undersøgelsesperioden for USA, eftersom der ikke var nogen betydelig ændring i disse to selskabers situation mellem de to undersøgelsesperioder. For den klagende fællesskabsproducent anvendtes den pågældendes egne data. |
| --- | --- |

(103)

Det skal bemærkes, at de to fællesskabsproducenter, som ikke klagede, kun indgav data vedrørende undersøgelsesperioden for Kina. Dette udgjorde også et rimeligt skøn for undersøgelsesperioden for USA, eftersom der ikke var nogen betydelig ændring i disse to selskabers situation mellem de to undersøgelsesperioder. For den klagende fællesskabsproducent anvendtes den pågældendes egne data.

3.2.   Forbruget i Fællesskabet

| (104) | Det synlige forbrug i Fællesskabet blev fastlagt på grundlag af:






  — | den samlede import til Fællesskabet af den pågældende vare som angivet i klagen og det fastsatte skøn |
| --- | --- | --- |

(104)

Det synlige forbrug i Fællesskabet blev fastlagt på grundlag af:

—

den samlede import til Fællesskabet af den pågældende vare som angivet i klagen og det fastsatte skøn

| — | EF-erhvervsgrenens samlede efterprøvede salgsmængde på markedet i Fællesskabet, og |
| --- | --- |

—

EF-erhvervsgrenens samlede efterprøvede salgsmængde på markedet i Fællesskabet, og

| — | salgsdata fra de andre EF-producenter, som afgav generelle oplysninger. |
| --- | --- |

—

salgsdata fra de andre EF-producenter, som afgav generelle oplysninger.

| (105) | Forbruget i Fællesskabet nåede 42 528 tons i undersøgelsesperioden for Kina og 43 397 tons i undersøgelsesperioden for USA, hvilket er henholdsvis 74 % og 78 % over forbrugsniveauet i 2000. Den kraftige stigning i forbruget af trichlorisocyanursyre blev udløst af udviklingen i markedet for svømmebassiner. | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | UP-Kina | UP-USA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Forbrug i EU (kg) | 24 449 095 | 27 928 554 | 31 598 949 | 38 710 981 | 42 528 818 | 43 397 965 |
| Indeks | 100 | 114 | 129 | 158 | 174 | 178 |

(105)

Forbruget i Fællesskabet nåede 42 528 tons i undersøgelsesperioden for Kina og 43 397 tons i undersøgelsesperioden for USA, hvilket er henholdsvis 74 % og 78 % over forbrugsniveauet i 2000. Den kraftige stigning i forbruget af trichlorisocyanursyre blev udløst af udviklingen i markedet for svømmebassiner.

2000

2001

2002

2003

UP-Kina

UP-USA

Forbrug i EU (kg)

24 449 095

27 928 554

31 598 949

38 710 981

42 528 818

43 397 965

Indeks

100

114

129

158

174

178

4.   Importen til Fællesskabet fra de berørte lande

4.1.   Kumulativ vurdering af virkningerne af den pågældende import

| (106) | Det blev først undersøgt, om importen fra Kina og USA skulle vurderes kumulativt i overensstemmelse med artikel 3, stk. 4, i grundforordningen. |
| --- | --- |

(106)

Det blev først undersøgt, om importen fra Kina og USA skulle vurderes kumulativt i overensstemmelse med artikel 3, stk. 4, i grundforordningen.

| (107) | Det konstateredes, at:






  — | de dumpingmargener, der var fastsat i forhold til importen fra hvert af de pågældende lande, lå over bagateltærskelen, jf. artikel 9, stk. 3, i grundforordningen |
| --- | --- | --- |

(107)

Det konstateredes, at:

—

de dumpingmargener, der var fastsat i forhold til importen fra hvert af de pågældende lande, lå over bagateltærskelen, jf. artikel 9, stk. 3, i grundforordningen

| — | importmængden fra hvert af disse lande var ikke ubetydelig i den respektive undersøgelsesperiode, idet deres markedsandele lå fra 11 % til 50 %, og |
| --- | --- |

—

importmængden fra hvert af disse lande var ikke ubetydelig i den respektive undersøgelsesperiode, idet deres markedsandele lå fra 11 % til 50 %, og

| — | det blev anset for passende at anvende en kumulativ vurdering på baggrund af konkurrencevilkårene mellem både importen af varer med oprindelse i disse lande og mellem denne import og samme vare med oprindelse i Fællesskabet. Dette er påvist ved, at underbudsniveauet på fra 21,1 % til 44,3 % er næsten det samme, og at der anvendes samme salgskanaler. Undersøgelsen har desuden vist, at de pågældende importvarer og den samme vare har samme fysiske og kemiske egenskaber. Endelig følger de berørte importvarer og den samme vare de samme pristendenser. |
| --- | --- |

—

det blev anset for passende at anvende en kumulativ vurdering på baggrund af konkurrencevilkårene mellem både importen af varer med oprindelse i disse lande og mellem denne import og samme vare med oprindelse i Fællesskabet. Dette er påvist ved, at underbudsniveauet på fra 21,1 % til 44,3 % er næsten det samme, og at der anvendes samme salgskanaler. Undersøgelsen har desuden vist, at de pågældende importvarer og den samme vare har samme fysiske og kemiske egenskaber. Endelig følger de berørte importvarer og den samme vare de samme pristendenser.

| (108) | Derfor konkluderes det foreløbigt, at alle kriterierne i artikel 3, stk. 4, i grundforordningen er opfyldt, og at der bør foretages en kumulativ vurdering af importen af varer med oprindelse i Kina og USA. |
| --- | --- |

(108)

Derfor konkluderes det foreløbigt, at alle kriterierne i artikel 3, stk. 4, i grundforordningen er opfyldt, og at der bør foretages en kumulativ vurdering af importen af varer med oprindelse i Kina og USA.

a)   Mængde og markedsandel af den pågældende import

| (108) | Importmængden fra de pågældende lande steg stærkt mellem 2000 og undersøgelsesperioderne, idet den blev mere end tredoblet. Importen omfattede mindre end 8 200 tons i 2000, men nåede op på 24 809 tons i undersøgelsesperioden for Kina og på 26 483 tons i undersøgelsesperioden for USA. Importstigningen var særlig markant mellem 2000 og 2001 med næsten 60 %. Dette fortsatte med en gennemsnitlig stigning på 25 % om året mellem 2001 og undersøgelsesperioderne. Denne stigning var forårsaget af importen fra Kina, som i undersøgelsesperioden for Kina var syv gange større end i 2000, samtidig med at importen fra USA faldt med 38 %, inden den steg igen indtil udgangen af undersøgelsesperioden for USA. Som følge heraf blev Kina i 2001 det land, der havde den største eksport af den pågældende vare til Fællesskabet.











  Import (kg) | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | UP-Kina | UP-USA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kina | 2 801 000 | 8 350 000 | 11 990 000 | 17 885 000 | 21 466 882 | 21 875 643 |
| Indeks | 100 | 298 | 428 | 639 | 766 | 781 |
| USA | 5 355 000 | 4 538 000 | 4 040 000 | 3 165 000 | 3 343 000 | 4 607 651 |
| Indeks | 100 | 85 | 75 | 59 | 62 | 86 |
| Berørte lande i alt | 8 156 000 | 12 888 000 | 16 030 000 | 21 050 000 | 24 809 882 | 26 483 294 |
| Indeks | 100 | 158 | 197 | 258 | 304 | 325 |

(108)

Importmængden fra de pågældende lande steg stærkt mellem 2000 og undersøgelsesperioderne, idet den blev mere end tredoblet. Importen omfattede mindre end 8 200 tons i 2000, men nåede op på 24 809 tons i undersøgelsesperioden for Kina og på 26 483 tons i undersøgelsesperioden for USA. Importstigningen var særlig markant mellem 2000 og 2001 med næsten 60 %. Dette fortsatte med en gennemsnitlig stigning på 25 % om året mellem 2001 og undersøgelsesperioderne. Denne stigning var forårsaget af importen fra Kina, som i undersøgelsesperioden for Kina var syv gange større end i 2000, samtidig med at importen fra USA faldt med 38 %, inden den steg igen indtil udgangen af undersøgelsesperioden for USA. Som følge heraf blev Kina i 2001 det land, der havde den største eksport af den pågældende vare til Fællesskabet.

Import (kg)

2000

2001

2002

2003

UP-Kina

UP-USA

Kina

2 801 000

8 350 000

11 990 000

17 885 000

21 466 882

21 875 643

Indeks

100

298

428

639

766

781

USA

5 355 000

4 538 000

4 040 000

3 165 000

3 343 000

4 607 651

Indeks

100

85

75

59

62

86

Berørte lande i alt

8 156 000

12 888 000

16 030 000

21 050 000

24 809 882

26 483 294

Indeks

100

158

197

258

304

325

| (110) | Markedsandelen for de pågældende lande fordobledes, dvs. den steg fra 33 % til ca. 60 % mellem 2000 og undersøgelsesperioderne, dvs. med + 27 procentpoint. Stigningen var særlig markant mellem 2000 og 2001, nemlig 13 procentpoint. |
| --- | --- |

(110)

Markedsandelen for de pågældende lande fordobledes, dvs. den steg fra 33 % til ca. 60 % mellem 2000 og undersøgelsesperioderne, dvs. med + 27 procentpoint. Stigningen var særlig markant mellem 2000 og 2001, nemlig 13 procentpoint.

| (111) | Stigningen i markedsandelen for de pågældende lande skal ses på baggrund af udviklingen i stigningen i markedsandelen for EF-erhvervsgrenen i perioden fra 2000 til undersøgelsesperioderne. De pågældende lande har øget deres markedsandel med 27 procentpoint siden 2000, og EF-erhvervsgrenens markedsandel er formindsket med ca. 11 procentpoint i samme periode, og dette til trods for et stigende forbrug.











  Markedsandel | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | UP-Kina | UP-USA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kina | 11 % | 30 % | 38 % | 46 % | 50 % | 50 % |
| USA | 22 % | 16 % | 13 % | 8 % | 8 % | 11 % |
| Berørte lande i alt | 33 % | 46 % | 51 % | 54 % | 58 % | 61 % |

(111)

Stigningen i markedsandelen for de pågældende lande skal ses på baggrund af udviklingen i stigningen i markedsandelen for EF-erhvervsgrenen i perioden fra 2000 til undersøgelsesperioderne. De pågældende lande har øget deres markedsandel med 27 procentpoint siden 2000, og EF-erhvervsgrenens markedsandel er formindsket med ca. 11 procentpoint i samme periode, og dette til trods for et stigende forbrug.

Markedsandel

2000

2001

2002

2003

UP-Kina

UP-USA

Kina

11 %

30 %

38 %

46 %

50 %

50 %

USA

22 %

16 %

13 %

8 %

8 %

11 %

Berørte lande i alt

33 %

46 %

51 %

54 %

58 %

61 %

b)   Prisudvikling

| (112) | Fra perioden 2000 op til 2003 faldt priserne på importen fra de pågældende lande konstant (med 40 % i denne periode). Importen fra Kina faldt med 29 % mellem 2000 og undersøgelsesperioden for Kina, mens priserne på importen fra USA faldt med 38 % mellem 2000 og undersøgelsesperioden for USA.











  Enhedspris (EUR/kg) | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | UP-Kina | UP-USA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kina | 1,27 | 1,27 | 1,01 | 0,89 | 0,90 | |
| Indeks | 100 | 100 | 80 | 70 | 71 | |
| USA (mellem ... og) | 1,65-1,70 | 1,70-1,75 | 1,45-1,50 | 1,05-1,10 | | 1,00-1,05 |
| Indeks | 100 | 103 | 88 | 64 | | 62 |
| Berørte lande i alt | 1,54 | 1,44 | 1,14 | 0,93 | | |
| Indeks | 100 | 93 | 74 | 60 | | |

(112)

Fra perioden 2000 op til 2003 faldt priserne på importen fra de pågældende lande konstant (med 40 % i denne periode). Importen fra Kina faldt med 29 % mellem 2000 og undersøgelsesperioden for Kina, mens priserne på importen fra USA faldt med 38 % mellem 2000 og undersøgelsesperioden for USA.

Enhedspris (EUR/kg)

2000

2001

2002

2003

UP-Kina

UP-USA

Kina

1,27

1,27

1,01

0,89

0,90

Indeks

100

100

80

70

71

USA (mellem ... og)

1,65-1,70

1,70-1,75

1,45-1,50

1,05-1,10

1,00-1,05

Indeks

100

103

88

64

62

Berørte lande i alt

1,54

1,44

1,14

0,93

Indeks

100

93

74

60

c)   Prisunderbud

| (113) | Med henblik på fastsættelsen af prisunderbud undersøgte Kommissionen prisdata vedrørende de to undersøgelsesperioder. De relevante priser er EF-erhvervsgrenens salgspriser, som er nettopriser efter fradrag for rabatter og afslag. Hvor det var nødvendigt, blev disse priser justeret til priser ab fabrik. De priser på importen fra de pågældende lande, der blev sammenlignet med, er også nettopriser med fradrag for rabatter og afslag, og de blev om nødvendigt justeret til cif-priser, frit Fællesskabets grænse. |
| --- | --- |

(113)

Med henblik på fastsættelsen af prisunderbud undersøgte Kommissionen prisdata vedrørende de to undersøgelsesperioder. De relevante priser er EF-erhvervsgrenens salgspriser, som er nettopriser efter fradrag for rabatter og afslag. Hvor det var nødvendigt, blev disse priser justeret til priser ab fabrik. De priser på importen fra de pågældende lande, der blev sammenlignet med, er også nettopriser med fradrag for rabatter og afslag, og de blev om nødvendigt justeret til cif-priser, frit Fællesskabets grænse.

| (114) | EF-erhvervsgrenens salgspriser og priserne på importen fra de pågældende lande blev sammenlignet i samme handelsled, nemlig til uafhængige kunder på markedet i Fællesskabet. |
| --- | --- |

(114)

EF-erhvervsgrenens salgspriser og priserne på importen fra de pågældende lande blev sammenlignet i samme handelsled, nemlig til uafhængige kunder på markedet i Fællesskabet.

| (115) | I undersøgelsesperioden for Kina lå de vejede gennemsnitlige prisudbudsmargener, udtrykt i procent af EF-erhvervsgrenens salgspriser, på fra 38,3 % til 44,3 % for de kinesiske eksportører. Den vejede gennemsnitlige prisunderbudsmargen var 39,4 %. |
| --- | --- |

(115)

I undersøgelsesperioden for Kina lå de vejede gennemsnitlige prisudbudsmargener, udtrykt i procent af EF-erhvervsgrenens salgspriser, på fra 38,3 % til 44,3 % for de kinesiske eksportører. Den vejede gennemsnitlige prisunderbudsmargen var 39,4 %.

| (116) | I undersøgelsesperioden for USA lå de vejede gennemsnitlige prisunderbudsmargener, udtrykt i procent af EF-erhvervsgrenens salgspriser, på fra 19,7 % til 50,6 % for de amerikanske eksportører. Den vejede gennemsnitlige prisunderbudsmargen var 29 %. |
| --- | --- |

(116)

I undersøgelsesperioden for USA lå de vejede gennemsnitlige prisunderbudsmargener, udtrykt i procent af EF-erhvervsgrenens salgspriser, på fra 19,7 % til 50,6 % for de amerikanske eksportører. Den vejede gennemsnitlige prisunderbudsmargen var 29 %.

5.   EF-erhvervsgrenens situation

| (117) | I overensstemmelse med artikel 3, stk. 5, i grundforordningen omfattede undersøgelsen af virkningerne af dumpingimporten for den pågældende erhvervsgren i Fællesskabet en vurdering af alle relevante økonomiske faktorer og forhold, der havde indflydelse på denne erhvervsgrens situation i perioden fra 2000 (basisåret) til undersøgelsesperioderne. |
| --- | --- |

(117)

I overensstemmelse med artikel 3, stk. 5, i grundforordningen omfattede undersøgelsen af virkningerne af dumpingimporten for den pågældende erhvervsgren i Fællesskabet en vurdering af alle relevante økonomiske faktorer og forhold, der havde indflydelse på denne erhvervsgrens situation i perioden fra 2000 (basisåret) til undersøgelsesperioderne.

5.1.   Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse

| (118) | Som vist i tabellen steg produktionen i perioden fra 2000 til undersøgelsesperioden for Kina med 15 %, men faldt så og nåede i undersøgelsesperioden for USA ned på samme niveau som i 2000. På baggrund af den lovende udvikling i efterspørgslen på markedet i Fællesskabet, som steg med 14 % mellem 2000 og 2001 og med 13 % mellem 2001 og 2002, besluttede EF-erhvervsgrenen i 2001-2002 at oprette en ny fabrik, der begyndte at producere midt i 2003, samtidig med at den gamle fabrik blev lukket ned. Produktionskapaciteten øgedes derfor med 30 % mellem 2000 og undersøgelsesperioden for Kina, idet der i den pågældende periode var to fabrikker, som i det mindste fungerede delvis, hvorimod det i undersøgelsesperioden for USA kun var den nye fabrik, der producerede. Den nye fabrik gav mulighed for at hæve produktionskapaciteten til et højere niveau for at opfylde den stigende efterspørgsel på markedet i Fællesskabet. Kapacitetsniveauet i undersøgelsesperioden for USA viser kapaciteten, efter at den gamle fabrik var blevet lukket definitivt. Det var derfor muligt at øge produktionskapaciteten med 16 % mellem 2000 og undersøgelsesperioden for USA. Som følge af den stigende kapacitet og forværringen af produktionsniveauet fra 2003 faldt kapacitetsudnyttelsen 12 procentpoint mellem 2000 og undersøgelsesperioden for Kina og 13 procentpoint mellem 2000 og undersøgelsesperioden for USA. Dette viser, at selv om EF-erhvervsgrenen havde teknisk mulighed for at deltage i væksten på markedet, var den forhindret i det på grund af den stigende import af lavprisvarer. |
| --- | --- |

(118)

Som vist i tabellen steg produktionen i perioden fra 2000 til undersøgelsesperioden for Kina med 15 %, men faldt så og nåede i undersøgelsesperioden for USA ned på samme niveau som i 2000. På baggrund af den lovende udvikling i efterspørgslen på markedet i Fællesskabet, som steg med 14 % mellem 2000 og 2001 og med 13 % mellem 2001 og 2002, besluttede EF-erhvervsgrenen i 2001-2002 at oprette en ny fabrik, der begyndte at producere midt i 2003, samtidig med at den gamle fabrik blev lukket ned. Produktionskapaciteten øgedes derfor med 30 % mellem 2000 og undersøgelsesperioden for Kina, idet der i den pågældende periode var to fabrikker, som i det mindste fungerede delvis, hvorimod det i undersøgelsesperioden for USA kun var den nye fabrik, der producerede. Den nye fabrik gav mulighed for at hæve produktionskapaciteten til et højere niveau for at opfylde den stigende efterspørgsel på markedet i Fællesskabet. Kapacitetsniveauet i undersøgelsesperioden for USA viser kapaciteten, efter at den gamle fabrik var blevet lukket definitivt. Det var derfor muligt at øge produktionskapaciteten med 16 % mellem 2000 og undersøgelsesperioden for USA. Som følge af den stigende kapacitet og forværringen af produktionsniveauet fra 2003 faldt kapacitetsudnyttelsen 12 procentpoint mellem 2000 og undersøgelsesperioden for Kina og 13 procentpoint mellem 2000 og undersøgelsesperioden for USA. Dette viser, at selv om EF-erhvervsgrenen havde teknisk mulighed for at deltage i væksten på markedet, var den forhindret i det på grund af den stigende import af lavprisvarer.

5.2.   Lagre

| (119) | Nedenstående tal viser lagrene ved udgangen af hver periode.












  (Indeks 100 i 2000) | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | UP-Kina | UP-USA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lagre | 100 | 133 | 131 | 118 | 104 | 57 |

(119)

Nedenstående tal viser lagrene ved udgangen af hver periode.

(Indeks 100 i 2000)

2000

2001

2002

2003

UP-Kina

UP-USA

Lagre

100

133

131

118

104

57

| (120) | Lagrene steg med 4 % mellem 2000 og undersøgelsesperioden for Kina og faldt igen mellem de to undersøgelsesperioder. Dette skyldes, at der er tale om en sæsonbetinget vare, og det store salg finder sted i de første par måneder af hvert kalenderår. Lagrenes niveau ved udgangen af undersøgelsesperioden for Kina afspejler forberedelserne til dette salg, mens lagrenes lave niveau ved udgangen af undersøgelsesperioden for USA af samme grund afspejler afslutningen på salgssæsonen. Lagrene betragtes derfor ikke som relevante faktorer. |
| --- | --- |

(120)

Lagrene steg med 4 % mellem 2000 og undersøgelsesperioden for Kina og faldt igen mellem de to undersøgelsesperioder. Dette skyldes, at der er tale om en sæsonbetinget vare, og det store salg finder sted i de første par måneder af hvert kalenderår. Lagrenes niveau ved udgangen af undersøgelsesperioden for Kina afspejler forberedelserne til dette salg, mens lagrenes lave niveau ved udgangen af undersøgelsesperioden for USA af samme grund afspejler afslutningen på salgssæsonen. Lagrene betragtes derfor ikke som relevante faktorer.

5.3.   Salgsmængde, markedsandel, vækst og gennemsnitlige enhedspriser i EF

| (121) | Nedenstående tabel viser EF-erhvervsgrenens resultater i forhold til salget til uafhængige kunder i Fællesskabet.












  (Indeks 100 i 2000) | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | UP-Kina | UP-USA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Salgsmængde | 100 | 107 | 106 | 98 | 91 | 100 |
| Markedsandel | 100 | 94 | 82 | 62 | 52 | 56 |
| Gennemsnitlige enhedspriser | 100 | 112 | 100 | 92 | 92 | 88 |

(121)

Nedenstående tabel viser EF-erhvervsgrenens resultater i forhold til salget til uafhængige kunder i Fællesskabet.

(Indeks 100 i 2000)

2000

2001

2002

2003

UP-Kina

UP-USA

Salgsmængde

100

107

106

98

91

100

Markedsandel

100

94

82

62

52

56

Gennemsnitlige enhedspriser

100

112

100

92

92

88

| (122) | EF-erhvervsgrenens salgsmængde faldt med 9 % mellem 2000 og undersøgelsesperioden for Kina. Den steg først med 7 % mellem 2000 og 2001, faldt så regelmæssigt indtil udgangen af undersøgelsesperioden for Kina og steg så igen for endelig at nå op på næsten samme niveau som i 2000 i undersøgelsesperioden for USA. Stigningen i salgsmængden mellem undersøgelsesperioden for Kina og undersøgelsesperioden for USA skal ses på baggrund af udviklingen i forbruget i Fællesskabet, som steg med 2 % mellem de to undersøgelsesperioder, og også på baggrund af udviklingen i salgspriserne, som faldt med næsten 4 % mellem de to undersøgelsesperioder. |
| --- | --- |

(122)

EF-erhvervsgrenens salgsmængde faldt med 9 % mellem 2000 og undersøgelsesperioden for Kina. Den steg først med 7 % mellem 2000 og 2001, faldt så regelmæssigt indtil udgangen af undersøgelsesperioden for Kina og steg så igen for endelig at nå op på næsten samme niveau som i 2000 i undersøgelsesperioden for USA. Stigningen i salgsmængden mellem undersøgelsesperioden for Kina og undersøgelsesperioden for USA skal ses på baggrund af udviklingen i forbruget i Fællesskabet, som steg med 2 % mellem de to undersøgelsesperioder, og også på baggrund af udviklingen i salgspriserne, som faldt med næsten 4 % mellem de to undersøgelsesperioder.

| (123) | EF-erhvervsgrenens markedsandel fortsatte med at falde mellem 2000 og undersøgelsesperioden for Kina og steg ganske lidt mellem de to undersøgelsesperioder. EF-erhvervsgrenens markedsandel er imidlertid samlet faldet kraftigt siden 2000 med over 10 procentpoint. Faldet var særlig markant mellem 2002 og 2003, hvor erhvervsgrenen mistede 5 procentpoint af forbruget i Fællesskabet. |
| --- | --- |

(123)

EF-erhvervsgrenens markedsandel fortsatte med at falde mellem 2000 og undersøgelsesperioden for Kina og steg ganske lidt mellem de to undersøgelsesperioder. EF-erhvervsgrenens markedsandel er imidlertid samlet faldet kraftigt siden 2000 med over 10 procentpoint. Faldet var særlig markant mellem 2002 og 2003, hvor erhvervsgrenen mistede 5 procentpoint af forbruget i Fællesskabet.

| (124) | Mens EF-erhvervsgrenen i begyndelsen drog fordel af det stigende forbrug og stigningen i de gennemsnitlige salgspriser, standsede denne stigning brat i 2001, da dumpingimport fra de berørte lande tvang erhvervsgrenen til at sænke sine salgspriser, som blev 12 % lavere mellem 2001 og 2002. Samlet faldt erhvervsgrenens priser med 8 % mellem 2000 og undersøgelsesperioden for Kina og med 12 % mellem 2000 og undersøgelsesperioden for USA. |
| --- | --- |

(124)

Mens EF-erhvervsgrenen i begyndelsen drog fordel af det stigende forbrug og stigningen i de gennemsnitlige salgspriser, standsede denne stigning brat i 2001, da dumpingimport fra de berørte lande tvang erhvervsgrenen til at sænke sine salgspriser, som blev 12 % lavere mellem 2001 og 2002. Samlet faldt erhvervsgrenens priser med 8 % mellem 2000 og undersøgelsesperioden for Kina og med 12 % mellem 2000 og undersøgelsesperioden for USA.

5.4.   Rentabilitet, afkast af investeringer og likviditet

| (125) | Rentabiliteten faldt betydeligt mellem 2000 og undersøgelsesperioden for Kina, idet den faldt 8 procentpoint og endog faldt yderligere med endnu 0,8 procentpoint indtil udgangen af undersøgelsesperioden for USA. Trods en stigning i produktionsomkostningerne mellem 2000 og 2001 genvandt erhvervsgrenen først 4 procentpoint i rentabilitet, da det var muligt at øge salget og hæve salgspriserne. Til trods for et fald i produktionsomkostningerne faldt rentabiliteten 12 procentpoint mellem 2001 og undersøgelsesperioden for Kina og 13 procentpoint mellem 2001 og undersøgelsesperioden for USA, hvor salgspriserne fulgte en faldende tendens. |
| --- | --- |

(125)

Rentabiliteten faldt betydeligt mellem 2000 og undersøgelsesperioden for Kina, idet den faldt 8 procentpoint og endog faldt yderligere med endnu 0,8 procentpoint indtil udgangen af undersøgelsesperioden for USA. Trods en stigning i produktionsomkostningerne mellem 2000 og 2001 genvandt erhvervsgrenen først 4 procentpoint i rentabilitet, da det var muligt at øge salget og hæve salgspriserne. Til trods for et fald i produktionsomkostningerne faldt rentabiliteten 12 procentpoint mellem 2001 og undersøgelsesperioden for Kina og 13 procentpoint mellem 2001 og undersøgelsesperioden for USA, hvor salgspriserne fulgte en faldende tendens.

| (126) | Fortjenesten i undersøgelsesperioderne var mindre end det halve af det niveau, der blev nået i 2000. Både afkastet på de samlede aktiver og likviditeten viser samme tendenser som rentabiliteten, nemlig en forbedring fra 2000 til 2001 fulgt af en forværring fra 2001 til undersøgelsesperioderne. Da der ikke forelå oplysninger, som gav mulighed for at afgrænse produktionen af den samme vare i aktiverne, blev afkastet af de samlede aktiver og likviditeten i overensstemmelse med artikel 3, stk. 8, i grundforordningen fastlagt på grundlag af den snævrest mulige varegruppe, som indbefattede samme vare, og for hvilken der forelå oplysninger, nemlig chlorerede isocyanurater. |
| --- | --- |

(126)

Fortjenesten i undersøgelsesperioderne var mindre end det halve af det niveau, der blev nået i 2000. Både afkastet på de samlede aktiver og likviditeten viser samme tendenser som rentabiliteten, nemlig en forbedring fra 2000 til 2001 fulgt af en forværring fra 2001 til undersøgelsesperioderne. Da der ikke forelå oplysninger, som gav mulighed for at afgrænse produktionen af den samme vare i aktiverne, blev afkastet af de samlede aktiver og likviditeten i overensstemmelse med artikel 3, stk. 8, i grundforordningen fastlagt på grundlag af den snævrest mulige varegruppe, som indbefattede samme vare, og for hvilken der forelå oplysninger, nemlig chlorerede isocyanurater.

5.5.   Investeringer og evne til at rejse kapital

| (127) | Som nævnt i betragtning 118 investerede EF-erhvervsgrenen i nye anlæg i 2001 og 2002. Dette forklarer, hvorfor investeringerne steg fra 2001 og kulminerede i 2002, dvs. det år, hvor den nye fabrik blev oprettet, hvorefter der var et fald i investeringerne indtil undersøgelsesperioderne. |
| --- | --- |

(127)

Som nævnt i betragtning 118 investerede EF-erhvervsgrenen i nye anlæg i 2001 og 2002. Dette forklarer, hvorfor investeringerne steg fra 2001 og kulminerede i 2002, dvs. det år, hvor den nye fabrik blev oprettet, hvorefter der var et fald i investeringerne indtil undersøgelsesperioderne.

| (128) | EF-erhvervsgrenens evne til at rejse kapital blev ikke væsentlig påvirket i den pågældende periode. |
| --- | --- |

(128)

EF-erhvervsgrenens evne til at rejse kapital blev ikke væsentlig påvirket i den pågældende periode.

5.6.   Beskæftigelse, produktivitet og lønninger

| (129) | Som angivet ovenfor øgede EF-erhvervsgrenen sin produktion med 15 % mellem 2000 og undersøgelsesperioden for Kina. Trods forhøjelsen faldt antallet af ansatte i produktionen og nåede i undersøgelsesperioden for USA ned på samme produktionsniveau som i 2000 med et fald på 26 % i antallet af ansatte. |
| --- | --- |

(129)

Som angivet ovenfor øgede EF-erhvervsgrenen sin produktion med 15 % mellem 2000 og undersøgelsesperioden for Kina. Trods forhøjelsen faldt antallet af ansatte i produktionen og nåede i undersøgelsesperioden for USA ned på samme produktionsniveau som i 2000 med et fald på 26 % i antallet af ansatte.

| (130) | Dette skyldes, at EF-erhvervsgrenen har investeret i nye installationer, som ikke kræver en større forøgelse af arbejdsstyrken. Følgelig steg produktiviteten med ca. 40 % mellem 2000 og undersøgelsesperioderne, mens beskæftigelsesomkostningerne samtidig steg med 10 % mellem 2000 og undersøgelsesperioden for Kina, men faldt mellem de to undersøgelsesperioder. |
| --- | --- |

(130)

Dette skyldes, at EF-erhvervsgrenen har investeret i nye installationer, som ikke kræver en større forøgelse af arbejdsstyrken. Følgelig steg produktiviteten med ca. 40 % mellem 2000 og undersøgelsesperioderne, mens beskæftigelsesomkostningerne samtidig steg med 10 % mellem 2000 og undersøgelsesperioden for Kina, men faldt mellem de to undersøgelsesperioder.

5.7.   Genrejsning fra tidligere dumping eller subsidiering

| (131) | Der var ingen tegn på, at EF-erhvervsgrenen i undersøgelsesperioderne var ved at overvinde følgerne af tidligere dumping eller subsidiering. |
| --- | --- |

(131)

Der var ingen tegn på, at EF-erhvervsgrenen i undersøgelsesperioderne var ved at overvinde følgerne af tidligere dumping eller subsidiering.

5.8.   Omfanget af den faktiske dumpingmargen

| (132) | De dumpingmargener, der er specificeret i afsnittet om dumping, ligger klart over bagatelgrænsen, jf. artikel 9, stk. 3, i grundforordningen. I betragtning af omfanget af og priserne på dumpingimporten kan virkningerne af de faktiske dumpingmargener ikke anses for at være ubetydelige. |
| --- | --- |

(132)

De dumpingmargener, der er specificeret i afsnittet om dumping, ligger klart over bagatelgrænsen, jf. artikel 9, stk. 3, i grundforordningen. I betragtning af omfanget af og priserne på dumpingimporten kan virkningerne af de faktiske dumpingmargener ikke anses for at være ubetydelige.

6.   Konklusion om skade

| (133) | Mellem 2000 og undersøgelsesperioderne steg dumpingimporten af den pågældende vare betydeligt (tredobledes), og dens andel af markedet i Fællesskabet steg fra 33 % i 2000 til 58 % i undersøgelsesperioden for Kina og til 61 % i undersøgelsesperioden for USA. De gennemsnitlige priser på dumpingimporten lå hele tiden lavere end EF-erhvervsgrenens priser i samme perioder. I undersøgelsesperioderne underbød priserne på importen fra de pågældende lande EF-erhvervsgrenens med over 36 %. |
| --- | --- |

(133)

Mellem 2000 og undersøgelsesperioderne steg dumpingimporten af den pågældende vare betydeligt (tredobledes), og dens andel af markedet i Fællesskabet steg fra 33 % i 2000 til 58 % i undersøgelsesperioden for Kina og til 61 % i undersøgelsesperioden for USA. De gennemsnitlige priser på dumpingimporten lå hele tiden lavere end EF-erhvervsgrenens priser i samme perioder. I undersøgelsesperioderne underbød priserne på importen fra de pågældende lande EF-erhvervsgrenens med over 36 %.

| (134) | Der konstateredes en forværring af EF-erhvervsgrenens situation mellem 2000 og undersøgelsesperioderne. Erhvervsgrenens salg faldt eller blev ved med at ligge på samme niveau som i 2000, kapacitetsudnyttelsen blev over 10 % mindre, markedsandelen formindskedes med 10 procentpoint, salgsprisen pr. enhed faldt med over 7 %, og fortjenesten faldt med over 8 procentpoint, mens afkastet på investeringer og likviditeten fra driftsaktiviteter fulgte samme negative tendens. Selv om flere skadesindikatorer blev ved med at være stabile eller udviklede sig positivt som f.eks. produktionskapaciteten og investeringerne, fandt denne tilsyneladende forbedring sted på et tidspunkt, hvor efterspørgslen voksede, men EF-erhvervsgrenen var ikke rigtig i stand til at udnytte denne stigning i efterspørgslen, som var på over 70 % mellem 2000 og undersøgelsesperioderne. |
| --- | --- |

(134)

Der konstateredes en forværring af EF-erhvervsgrenens situation mellem 2000 og undersøgelsesperioderne. Erhvervsgrenens salg faldt eller blev ved med at ligge på samme niveau som i 2000, kapacitetsudnyttelsen blev over 10 % mindre, markedsandelen formindskedes med 10 procentpoint, salgsprisen pr. enhed faldt med over 7 %, og fortjenesten faldt med over 8 procentpoint, mens afkastet på investeringer og likviditeten fra driftsaktiviteter fulgte samme negative tendens. Selv om flere skadesindikatorer blev ved med at være stabile eller udviklede sig positivt som f.eks. produktionskapaciteten og investeringerne, fandt denne tilsyneladende forbedring sted på et tidspunkt, hvor efterspørgslen voksede, men EF-erhvervsgrenen var ikke rigtig i stand til at udnytte denne stigning i efterspørgslen, som var på over 70 % mellem 2000 og undersøgelsesperioderne.

| (135) | På baggrund af ovenstående konkluderes det foreløbigt, at EF-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade, jf. artikel 3 i grundforordningen. |
| --- | --- |

(135)

På baggrund af ovenstående konkluderes det foreløbigt, at EF-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade, jf. artikel 3 i grundforordningen.

D.   ÅRSAGSSAMMENHÆNG

1.   Indledende bemærkninger

| (136) | I overensstemmelse med artikel 3, stk. 6, i grundforordningen blev det undersøgt, om den væsentlige skade, der forvoldtes EF-erhvervsgrenen, var forårsaget af dumpingimporten fra de pågældende lande. I overensstemmelse med artikel 3, stk. 7, i grundforordningen undersøgte Kommissionen også andre faktorer, som kunne have påført EF-erhvervsgrenen skade, for at sikre, at den skade, som forvoldes af sådanne faktorer, ikke uretmæssigt var blevet tilskrevet dumpingimporten. |
| --- | --- |

(136)

I overensstemmelse med artikel 3, stk. 6, i grundforordningen blev det undersøgt, om den væsentlige skade, der forvoldtes EF-erhvervsgrenen, var forårsaget af dumpingimporten fra de pågældende lande. I overensstemmelse med artikel 3, stk. 7, i grundforordningen undersøgte Kommissionen også andre faktorer, som kunne have påført EF-erhvervsgrenen skade, for at sikre, at den skade, som forvoldes af sådanne faktorer, ikke uretmæssigt var blevet tilskrevet dumpingimporten.

| (137) | Mængden af trichlorisocyanursyre med oprindelse i de pågældende lande steg kraftigt i den betragtede periode. Som angivet i tabellen i betragtning 109 var den pågældende import i undersøgelsesperioderne tre gange så stor som i 2000, dvs. en stigning fra 8 200 tons i 2000 til ca. 25 000 tons i undersøgelsesperioderne. I samme periode steg dens markedsandel betragteligt med 27 procentpoint, nemlig fra 33 % til 60 %. |
| --- | --- |

(137)

Mængden af trichlorisocyanursyre med oprindelse i de pågældende lande steg kraftigt i den betragtede periode. Som angivet i tabellen i betragtning 109 var den pågældende import i undersøgelsesperioderne tre gange så stor som i 2000, dvs. en stigning fra 8 200 tons i 2000 til ca. 25 000 tons i undersøgelsesperioderne. I samme periode steg dens markedsandel betragteligt med 27 procentpoint, nemlig fra 33 % til 60 %.

| (138) | Den største stigning mængdemæssigt fandt sted mellem 2000 og 2001, hvor den var næsten 60 %. |
| --- | --- |

(138)

Den største stigning mængdemæssigt fandt sted mellem 2000 og 2001, hvor den var næsten 60 %.

| (139) | Den kraftige stigning i importmængden af varer med oprindelse i de pågældende lande og priserne på denne import, som var faldende hele tiden fra 2001, og som blev ved med at ligge langt under EF-erhvervsgrenens, faldt tidsmæssigt sammen med forværringen af erhvervsgrenens situation i nøjagtigt samme periode. |
| --- | --- |

(139)

Den kraftige stigning i importmængden af varer med oprindelse i de pågældende lande og priserne på denne import, som var faldende hele tiden fra 2001, og som blev ved med at ligge langt under EF-erhvervsgrenens, faldt tidsmæssigt sammen med forværringen af erhvervsgrenens situation i nøjagtigt samme periode.

| (140) | Den pågældende import (jf. betragtning 115 og 116), som omfattede meget store mængder, underbød EF-erhvervsgrenens gennemsnitlige salgspriser med store beløb, dvs. omkring 36,6 %. |
| --- | --- |

(140)

Den pågældende import (jf. betragtning 115 og 116), som omfattede meget store mængder, underbød EF-erhvervsgrenens gennemsnitlige salgspriser med store beløb, dvs. omkring 36,6 %.

| (141) | Det konkluderes derfor foreløbigt, at presset fra den pågældende import, som steg betydeligt i mængde og markedsandel fra 2000 og fremefter, og som foregik til lave dumpingpriser, spillede en afgørende rolle i årsagerne til prisfald og tab af markedsandele for EF-erhvervsgrenen og som følge heraf en forværring af dens finansielle situation. |
| --- | --- |

(141)

Det konkluderes derfor foreløbigt, at presset fra den pågældende import, som steg betydeligt i mængde og markedsandel fra 2000 og fremefter, og som foregik til lave dumpingpriser, spillede en afgørende rolle i årsagerne til prisfald og tab af markedsandele for EF-erhvervsgrenen og som følge heraf en forværring af dens finansielle situation.

2.   Virkninger af andre faktorer

a)   Udviklingen i forbruget

| (142) | Mellem 2000 og undersøgelsesperioderne steg forbruget i Fællesskabet med over 70 %. Denne udvikling har således ikke bidraget til den skade, der er forvoldt EF-erhvervsgrenen. Tværtimod kunne erhvervsgrenen under normale markedsvilkår have forventet en stigning i sit salg. |
| --- | --- |

(142)

Mellem 2000 og undersøgelsesperioderne steg forbruget i Fællesskabet med over 70 %. Denne udvikling har således ikke bidraget til den skade, der er forvoldt EF-erhvervsgrenen. Tværtimod kunne erhvervsgrenen under normale markedsvilkår have forventet en stigning i sit salg.

b)   Import af varer fra andre tredjelande

| (143) | Importen af varer fra tredjelande, som ikke er omfattet af denne undersøgelse, udviklede sig på følgende måde i den betragtede periode: | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | UP-Kina | UP-USA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Import fra andre tredjelande end de pågældende lande (kg) | 4 433 000 | 3 446 000 | 3 020 000 | 2 421 000 | 1 981 496 | 1 908 613 |
| Indeks | 100 | 78 | 68 | 55 | 45 | 43 |
| Markedsandel | 18 % | 12 % | 10 % | 6 % | 5 % | 4 % |

(143)

Importen af varer fra tredjelande, som ikke er omfattet af denne undersøgelse, udviklede sig på følgende måde i den betragtede periode:

2000

2001

2002

2003

UP-Kina

UP-USA

Import fra andre tredjelande end de pågældende lande (kg)

4 433 000

3 446 000

3 020 000

2 421 000

1 981 496

1 908 613

Indeks

100

78

68

55

45

43

Markedsandel

18 %

12 %

10 %

6 %

5 %

4 %

| (144) | Det vigtigste eksportland, som ikke er omfattet af disse undersøgelser, er Japan. Importen fra Japan fortsatte med at falde mellem 2000 og undersøgelsesperioderne og nåede en markedsandel på 5 % i undersøgelsesperioderne. Der er ingen grund til at antage, at de japanske priser indvirkede negativt på EF-erhvervsgrenens priser. |
| --- | --- |

(144)

Det vigtigste eksportland, som ikke er omfattet af disse undersøgelser, er Japan. Importen fra Japan fortsatte med at falde mellem 2000 og undersøgelsesperioderne og nåede en markedsandel på 5 % i undersøgelsesperioderne. Der er ingen grund til at antage, at de japanske priser indvirkede negativt på EF-erhvervsgrenens priser.

c)   Udviklingen i de forskellige valutaer: USD versus EUR

| (145) | Flere interesserede parter fremførte, at prisudviklingen i importen af de pågældende varer var påvirket af udviklingen i EUR over for USD og renminbi yuan (som er knyttet til USD). Det er rigtigt, at der skete en devaluering af USD mellem 2001 og undersøgelsesperioden for USA, dvs. fra 1,12 EUR til 0,84 EUR eller – 25 %. Men prisen på de pågældende importvarer i USD faldt imidlertid også, nemlig med 28 % mellem 2000 og 2003. Mere specifikt faldt de kinesiske eksportpriser pr. enhed i USD med 11 % mellem 2000 og undersøgelsesperioden for Kina, og den amerikanske eksportpris pr. enhed i USD faldt med 21 % mellem 2000 og undersøgelsesperioden for USA. Prisfaldet på de pågældende eksportvarer kan derfor ikke fuldt ud forklares med valutasvingninger, da faldet også er betydeligt i USD. | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | UP-Kina | UP-USA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kinas enhedspris i EUR/kg | 1,28 | 1,28 | 1,02 | 0,90 | 0,91 | |
| USA’s enhedspris i EUR/kg (mellem ... og) | 1,65-1,70 | 1,70-1,75 | 1,45-1,50 | 1,05-1,10 | | 1,00-1,05 |
| De pågældende landes enhedspris i EUR/kg | 1,54 | 1,44 | 1,14 | 0,93 | | |
| Valutakurs EUR/USD | 0,927 | 0,896 | 0,936 | 1,118 | 1,163 | 1,186 |
| Indeks | 100 | 97 | 101 | 121 | 125 | 128 |
| Kinas enhedspris i USD/kg | 1,18 | 1,14 | 0,95 | 1,01 | 1,06 | |
| Indeks | 100 | 97 | 80 | 85 | 89 | |
| USA’s enhedspris i USD/kg (mellem ... og) | 1,55-1,60 | 1,50-1,55 | 1,35-1,40 | 1,20-1,25 | | 1,20-1,25 |
| Indeks | 100 | 100 | 89 | 78 | | 79 |
| De pågældende landes enhedspris i USD/kg | 1,43 | 1,29 | 1,06 | 1,04 | | |
| Indeks | 100 | 90 | 74 | 72 | | |
| Kilde for valutakurserne: http://europa.eu.int/comm/budget/inforeuro/index.cfm?language=en |

(145)

Flere interesserede parter fremførte, at prisudviklingen i importen af de pågældende varer var påvirket af udviklingen i EUR over for USD og renminbi yuan (som er knyttet til USD). Det er rigtigt, at der skete en devaluering af USD mellem 2001 og undersøgelsesperioden for USA, dvs. fra 1,12 EUR til 0,84 EUR eller – 25 %. Men prisen på de pågældende importvarer i USD faldt imidlertid også, nemlig med 28 % mellem 2000 og 2003. Mere specifikt faldt de kinesiske eksportpriser pr. enhed i USD med 11 % mellem 2000 og undersøgelsesperioden for Kina, og den amerikanske eksportpris pr. enhed i USD faldt med 21 % mellem 2000 og undersøgelsesperioden for USA. Prisfaldet på de pågældende eksportvarer kan derfor ikke fuldt ud forklares med valutasvingninger, da faldet også er betydeligt i USD.

2000

2001

2002

2003

UP-Kina

UP-USA

Kinas enhedspris i EUR/kg

1,28

1,28

1,02

0,90

0,91

USA’s enhedspris i EUR/kg (mellem ... og)

1,65-1,70

1,70-1,75

1,45-1,50

1,05-1,10

1,00-1,05

De pågældende landes enhedspris i EUR/kg

1,54

1,44

1,14

0,93

Valutakurs EUR/USD

0,927

0,896

0,936

1,118

1,163

1,186

Indeks

100

97

101

121

125

128

Kinas enhedspris i USD/kg

1,18

1,14

0,95

1,01

1,06

Indeks

100

97

80

85

89

USA’s enhedspris i USD/kg (mellem ... og)

1,55-1,60

1,50-1,55

1,35-1,40

1,20-1,25

1,20-1,25

Indeks

100

100

89

78

79

De pågældende landes enhedspris i USD/kg

1,43

1,29

1,06

1,04

Indeks

100

90

74

72

Kilde for valutakurserne: http://europa.eu.int/comm/budget/inforeuro/index.cfm?language=en

| (146) | Det er desuden værd at bemærke, at valutaudviklingen ikke havde samme virkninger for de to berørte lande. Importmængden fra USA faldt mellem 2000 og 2003, samtidig med at importen fra Kina blev mere end seks gange større i denne periode. Det forhold, at valutasvingningerne ikke havde samme virkninger for begge lande og heller ikke havde indvirkning på importen fra andre lande, viser, at de ikke kan anses for at være en årsagsfaktor til den pludselige stigning i dumpingimporten fra Kina, sådan som det er blevet fremført af flere interesserede parter. |
| --- | --- |

(146)

Det er desuden værd at bemærke, at valutaudviklingen ikke havde samme virkninger for de to berørte lande. Importmængden fra USA faldt mellem 2000 og 2003, samtidig med at importen fra Kina blev mere end seks gange større i denne periode. Det forhold, at valutasvingningerne ikke havde samme virkninger for begge lande og heller ikke havde indvirkning på importen fra andre lande, viser, at de ikke kan anses for at være en årsagsfaktor til den pludselige stigning i dumpingimporten fra Kina, sådan som det er blevet fremført af flere interesserede parter.

| (147) | Som følge af ovenstående og selv om euroens udvikling i forhold til USD kan have haft indflydelse på prisen på den pågældende eksport, var der helt sikkert ikke tale om en så stor indflydelse, at den kunne bryde årsagssammenhængen mellem dumping og skade. |
| --- | --- |

(147)

Som følge af ovenstående og selv om euroens udvikling i forhold til USD kan have haft indflydelse på prisen på den pågældende eksport, var der helt sikkert ikke tale om en så stor indflydelse, at den kunne bryde årsagssammenhængen mellem dumping og skade.

d)   Trichlorisocyanursyremarkedets modningsgrad

| (148) | En interesseret part hævdede, at prisfaldet på den pågældende vare skyldes levetiden for varen, som havde udviklet sig til en råvare. Den pågældende fremførte, at parallelt med markedet for svømmebassiner, som er blomstrende i EU, var markedet for trichlorisocyanursyre blevet mere udviklet, og at den pågældende vare nu i vidt omfang sælges gennem supermarkeder, hvilket havde en afdæmpende virkning på priserne. |
| --- | --- |

(148)

En interesseret part hævdede, at prisfaldet på den pågældende vare skyldes levetiden for varen, som havde udviklet sig til en råvare. Den pågældende fremførte, at parallelt med markedet for svømmebassiner, som er blomstrende i EU, var markedet for trichlorisocyanursyre blevet mere udviklet, og at den pågældende vare nu i vidt omfang sælges gennem supermarkeder, hvilket havde en afdæmpende virkning på priserne.

| (149) | Varen kan i sig selv have nået en vis modningsgrad, men det samme kan ikke siges om det relevante marked. Tværtimod udviklede markedet for trichlorisocyanursyre sig på en meget dynamisk måde. Udviklingen i den pågældende import — både udtrykt i priser og mængder — var ikke hele tiden dynamisk, men foregik i bratte forløb. Det er det antal svømmebassiner, der installeres, der er bestemmende for efterspørgslen efter trichlorisocyanursyre, og trichlorisocyanursyre er således et tilbehør. På baggrund af det foregående kan påstanden om, at den aktuelle skade skyldes virkningerne af den pågældende vares modningsgrad, derfor ikke godtages. |
| --- | --- |

(149)

Varen kan i sig selv have nået en vis modningsgrad, men det samme kan ikke siges om det relevante marked. Tværtimod udviklede markedet for trichlorisocyanursyre sig på en meget dynamisk måde. Udviklingen i den pågældende import — både udtrykt i priser og mængder — var ikke hele tiden dynamisk, men foregik i bratte forløb. Det er det antal svømmebassiner, der installeres, der er bestemmende for efterspørgslen efter trichlorisocyanursyre, og trichlorisocyanursyre er således et tilbehør. På baggrund af det foregående kan påstanden om, at den aktuelle skade skyldes virkningerne af den pågældende vares modningsgrad, derfor ikke godtages.

e)   Investering i kapacitet

| (150) | En forarbejdningsvirksomhed fremførte, at EF-erhvervsgrenen fejlbedømte markedsudviklingen og investerede i ny kapacitet og således forværrede sine finansielle resultater ved at forhøje afskrivningsbeløbene og derved produktionsomkostningerne. |
| --- | --- |

(150)

En forarbejdningsvirksomhed fremførte, at EF-erhvervsgrenen fejlbedømte markedsudviklingen og investerede i ny kapacitet og således forværrede sine finansielle resultater ved at forhøje afskrivningsbeløbene og derved produktionsomkostningerne.

| (151) | Det skal først og fremmest bemærkes, at forbruget i Fællesskabet steg med over 70 % mellem 2000 og undersøgelsesperioderne, og at EF-erhvervsgrenens kapacitet kun øgedes med 16 % i samme periode. Investeringerne er derfor rimelige og ligger på linje med den forventede markedsudvikling. |
| --- | --- |

(151)

Det skal først og fremmest bemærkes, at forbruget i Fællesskabet steg med over 70 % mellem 2000 og undersøgelsesperioderne, og at EF-erhvervsgrenens kapacitet kun øgedes med 16 % i samme periode. Investeringerne er derfor rimelige og ligger på linje med den forventede markedsudvikling.

| (152) | Som nævnt i betragtning 125 lå EF-erhvervsgrenens produktionsomkostninger i undersøgelsesperioderne desuden fortsat på samme niveau som i 2000, hvilket viser, at eventuelle omkostningsstigninger som følge af investeringerne er blevet udlignet med andre omkostningsnedsættelser og en større effektivitet. |
| --- | --- |

(152)

Som nævnt i betragtning 125 lå EF-erhvervsgrenens produktionsomkostninger i undersøgelsesperioderne desuden fortsat på samme niveau som i 2000, hvilket viser, at eventuelle omkostningsstigninger som følge af investeringerne er blevet udlignet med andre omkostningsnedsættelser og en større effektivitet.

f)   Indflydelse fra en anden europæisk producent

| (153) | Flere interesserede parter, som samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen angående Kina, fremførte, at en af de andre europæiske producenter ville have været den første til at sænke sine priser på markedet i Fællesskabet for at vinde markedsandele. |
| --- | --- |

(153)

Flere interesserede parter, som samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen angående Kina, fremførte, at en af de andre europæiske producenter ville have været den første til at sænke sine priser på markedet i Fællesskabet for at vinde markedsandele.

| (154) | Det konstateredes imidlertid, at den pågældende europæiske producent, der ikke indgik i EF-erhvervsgrenen, i hele perioden mellem 2000 og undersøgelsesperioden krævede højere priser end priserne på importvarerne fra Kina. Den pågældendes priser fortsatte med at stige mellem 2000 og 2002 og begyndte så først at falde mellem 2002 og 2003 på et tidspunkt, hvor de kinesiske salgspriser allerede var faldet med 30 % i samme periode. |
| --- | --- |

(154)

Det konstateredes imidlertid, at den pågældende europæiske producent, der ikke indgik i EF-erhvervsgrenen, i hele perioden mellem 2000 og undersøgelsesperioden krævede højere priser end priserne på importvarerne fra Kina. Den pågældendes priser fortsatte med at stige mellem 2000 og 2002 og begyndte så først at falde mellem 2002 og 2003 på et tidspunkt, hvor de kinesiske salgspriser allerede var faldet med 30 % i samme periode.

3.   Konklusion om årsagssammenhæng

| (155) | På grundlag af ovenstående konkluderes det foreløbigt, at der er en årsagssammenhæng mellem dumpingimporten og den skade, som EF-erhvervsgrenen har lidt. Denne konklusion er på den ene side baseret på betydelige stigninger i mængde og markedsandel af den pågældende import, ledsaget af et betydeligt prisfald og betydelig prisunderbud, og på den anden side faldet i EF-erhvervsgrenens priser, tabet af markedsandele og den efterfølgende forværring af erhvervsgrenens finansielle situation. Udviklingen på alle disse områder faldt sammen i tid. Ingen af de andre faktorer, der er blevet undersøgt, kunne have været en forklaring på forværringen af EF-erhvervsgrenens situation. |
| --- | --- |

(155)

På grundlag af ovenstående konkluderes det foreløbigt, at der er en årsagssammenhæng mellem dumpingimporten og den skade, som EF-erhvervsgrenen har lidt. Denne konklusion er på den ene side baseret på betydelige stigninger i mængde og markedsandel af den pågældende import, ledsaget af et betydeligt prisfald og betydelig prisunderbud, og på den anden side faldet i EF-erhvervsgrenens priser, tabet af markedsandele og den efterfølgende forværring af erhvervsgrenens finansielle situation. Udviklingen på alle disse områder faldt sammen i tid. Ingen af de andre faktorer, der er blevet undersøgt, kunne have været en forklaring på forværringen af EF-erhvervsgrenens situation.

E.   FÆLLESSKABETS INTERESSER

1.   Generelle betragtninger

| (156) | Det er blevet undersøgt, om der er tvingende grunde til at konkludere, at det ikke vil være i Fællesskabets interesse at indføre antidumpingtold over for importen fra de pågældende lande. Til dette formål og i overensstemmelse med artikel 21, stk. 1, i grundforordningen blev Fællesskabets interesser fastlagt på grundlag af en vurdering af alle involverede parters interesser som helhed, dvs. EF-erhvervsgrenen, importørerne/forhandlerne samt brugerne af den pågældende vare. |
| --- | --- |

(156)

Det er blevet undersøgt, om der er tvingende grunde til at konkludere, at det ikke vil være i Fællesskabets interesse at indføre antidumpingtold over for importen fra de pågældende lande. Til dette formål og i overensstemmelse med artikel 21, stk. 1, i grundforordningen blev Fællesskabets interesser fastlagt på grundlag af en vurdering af alle involverede parters interesser som helhed, dvs. EF-erhvervsgrenen, importørerne/forhandlerne samt brugerne af den pågældende vare.

| (157) | For at vurdere de sandsynlige virkninger, hvis der indføres eller ikke indføres foranstaltninger, blev der indhentet oplysninger fra alle interesserede parter. Der blev sendt spørgeskemaer til de tre EF-producenter, ni importører, 17 forarbejdningsvirksomheder og 11 sammenslutninger i aftagerindustrien (»forarbejdningsvirksomheder/brugere«). |
| --- | --- |

(157)

For at vurdere de sandsynlige virkninger, hvis der indføres eller ikke indføres foranstaltninger, blev der indhentet oplysninger fra alle interesserede parter. Der blev sendt spørgeskemaer til de tre EF-producenter, ni importører, 17 forarbejdningsvirksomheder og 11 sammenslutninger i aftagerindustrien (»forarbejdningsvirksomheder/brugere«).

| (158) | Der blev modtaget fuldstændige besvarelser af spørgeskemaet fra en fællesskabsproducent (klageren), en importør og ti forarbejdningsvirksomheder. Der blev modtaget ufuldstændige besvarelser af spørgeskemaet eller redegørelser fra fire importører og fire forarbejdningsvirksomheder. Desuden indgav de to andre fællesskabsproducenter som nævnt i betragtning 97 udelukkende generelle oplysninger inden for rammerne af proceduren vedrørende Kina. Af de samarbejdsvillige forarbejdningsvirksomheder gik to ind for foranstaltninger, en sagde, at foranstaltninger ikke ville have virkninger for virksomheden, mens de øvrige forarbejdningsvirksomheder, som samarbejdede, og den samarbejdsvillige importør var imod foranstaltninger. |
| --- | --- |

(158)

Der blev modtaget fuldstændige besvarelser af spørgeskemaet fra en fællesskabsproducent (klageren), en importør og ti forarbejdningsvirksomheder. Der blev modtaget ufuldstændige besvarelser af spørgeskemaet eller redegørelser fra fire importører og fire forarbejdningsvirksomheder. Desuden indgav de to andre fællesskabsproducenter som nævnt i betragtning 97 udelukkende generelle oplysninger inden for rammerne af proceduren vedrørende Kina. Af de samarbejdsvillige forarbejdningsvirksomheder gik to ind for foranstaltninger, en sagde, at foranstaltninger ikke ville have virkninger for virksomheden, mens de øvrige forarbejdningsvirksomheder, som samarbejdede, og den samarbejdsvillige importør var imod foranstaltninger.

| (159) | Der blev endvidere afholdt høringer med nogle af ovennævnte parter. |
| --- | --- |

(159)

Der blev endvidere afholdt høringer med nogle af ovennævnte parter.

2.   EF-erhvervsgrenens og andre fællesskabsproducenters interesser

| (160) | På baggrund af konklusionerne om EF-erhvervsgrenens situation som angivet i betragtning 134, navnlig med hensyn til markedsandel, salgspriser og faldende rentabilitet, fastslås det, at EF-erhvervsgrenen sandsynligvis vil opleve en forværring af sin finansielle situation, hvis der ikke findes foranstaltninger mod skadevoldende dumping. Det er meget sandsynligt, at produktionen i Fællesskabet vil falde, og at forarbejdningsvirksomheder og forbrugere vil blive stærkt afhængige af importen. Samme negative udvikling kan med rimelighed forventes for de to andre producenter i Fællesskabet. |
| --- | --- |

(160)

På baggrund af konklusionerne om EF-erhvervsgrenens situation som angivet i betragtning 134, navnlig med hensyn til markedsandel, salgspriser og faldende rentabilitet, fastslås det, at EF-erhvervsgrenen sandsynligvis vil opleve en forværring af sin finansielle situation, hvis der ikke findes foranstaltninger mod skadevoldende dumping. Det er meget sandsynligt, at produktionen i Fællesskabet vil falde, og at forarbejdningsvirksomheder og forbrugere vil blive stærkt afhængige af importen. Samme negative udvikling kan med rimelighed forventes for de to andre producenter i Fællesskabet.

3.   Importørernes interesser

| (161) | Der blev sendt ni spørgeskemaer til importører, men kun modtaget en besvarelse. Den pågældende importør var imidlertid ikke i stand til at afgive nøjagtige oplysninger om sin fortjeneste på salget af den pågældende vare. Det var derfor ikke muligt at vurdere de foreslåede antidumpingforanstaltningers sandsynlige virkninger for den samarbejdsvillige importørs rentabilitet. Selskabet havde ingen store investeringer, der var direkte forbundet med den pågældende vare, og salget af den pågældende vare udgjorde under 1 % af omsætningen. |
| --- | --- |

(161)

Der blev sendt ni spørgeskemaer til importører, men kun modtaget en besvarelse. Den pågældende importør var imidlertid ikke i stand til at afgive nøjagtige oplysninger om sin fortjeneste på salget af den pågældende vare. Det var derfor ikke muligt at vurdere de foreslåede antidumpingforanstaltningers sandsynlige virkninger for den samarbejdsvillige importørs rentabilitet. Selskabet havde ingen store investeringer, der var direkte forbundet med den pågældende vare, og salget af den pågældende vare udgjorde under 1 % af omsætningen.

| (162) | På grundlag af ovenstående og i betragtning af det store antal importører, som ikke samarbejdede i forbindelse med proceduren, konkluderes det foreløbigt, at antidumpingforanstaltninger ikke vil få så negative virkninger for importørerne som helhed, at det vil udligne behovet for at fjerne de handelsfordrejende virkninger af skadevoldende dumping og genskabe effektiv konkurrence. |
| --- | --- |

(162)

På grundlag af ovenstående og i betragtning af det store antal importører, som ikke samarbejdede i forbindelse med proceduren, konkluderes det foreløbigt, at antidumpingforanstaltninger ikke vil få så negative virkninger for importørerne som helhed, at det vil udligne behovet for at fjerne de handelsfordrejende virkninger af skadevoldende dumping og genskabe effektiv konkurrence.

4.   Forarbejdningsvirksomhedernes interesser

| (163) | Forarbejdningssektoren består af mange selskaber, som kan være involveret i forarbejdning af trichlorisocyanursyregranulat til tabletter og/eller i ompakning og distribution af den pågældende vare. |
| --- | --- |

(163)

Forarbejdningssektoren består af mange selskaber, som kan være involveret i forarbejdning af trichlorisocyanursyregranulat til tabletter og/eller i ompakning og distribution af den pågældende vare.

| (164) | Et større argument imod indførelse af foranstaltninger er, at europæiske producenters kapacitet ikke er tilstrækkelig stor til at imødekomme efterspørgslen i Fællesskabet. |
| --- | --- |

(164)

Et større argument imod indførelse af foranstaltninger er, at europæiske producenters kapacitet ikke er tilstrækkelig stor til at imødekomme efterspørgslen i Fællesskabet.

| (165) | Formålet med at indføre antidumpingtold er ikke at lukke markedet for de pågældende lande, men at genskabe retfærdige handelsvilkår og effektiv konkurrence på markedet i Fællesskabet. Der vil fortsat være import fra de pågældende lande til markedet i Fællesskabet, men til priser, som ikke længere er skadevoldende dumpingpriser. Desuden er det sandsynligt, at importen af varer fra tredjelande, som ikke er omfattet af foranstaltninger, vil få større betydning, når først der ikke længere finder dumping sted fra de berørte lande. Det skal også nævnes, at en af de europæiske producenter har en ny fabrik, som ikke startede produktionen på grund af det lave prisniveau på markedet i Fællesskabet. Bliver der genskabt effektiv konkurrence, er det sandsynligt, at produktionen vil starte, og at forsyningerne vil stige på markedet i Fællesskabet. Det skal også bemærkes, at forarbejdningsvirksomhederne på den ene side fremførte, at kapaciteten ikke er tilstrækkelig til at imødekomme efterspørgslen i Fællesskabet, og på den anden side gav EF-erhvervsgrenen skylden for at have investeret i ny kapacitet, som angiveligt skulle have været årsag til skade. |
| --- | --- |

(165)

Formålet med at indføre antidumpingtold er ikke at lukke markedet for de pågældende lande, men at genskabe retfærdige handelsvilkår og effektiv konkurrence på markedet i Fællesskabet. Der vil fortsat være import fra de pågældende lande til markedet i Fællesskabet, men til priser, som ikke længere er skadevoldende dumpingpriser. Desuden er det sandsynligt, at importen af varer fra tredjelande, som ikke er omfattet af foranstaltninger, vil få større betydning, når først der ikke længere finder dumping sted fra de berørte lande. Det skal også nævnes, at en af de europæiske producenter har en ny fabrik, som ikke startede produktionen på grund af det lave prisniveau på markedet i Fællesskabet. Bliver der genskabt effektiv konkurrence, er det sandsynligt, at produktionen vil starte, og at forsyningerne vil stige på markedet i Fællesskabet. Det skal også bemærkes, at forarbejdningsvirksomhederne på den ene side fremførte, at kapaciteten ikke er tilstrækkelig til at imødekomme efterspørgslen i Fællesskabet, og på den anden side gav EF-erhvervsgrenen skylden for at have investeret i ny kapacitet, som angiveligt skulle have været årsag til skade.

| (166) | På dette grundlag konkluderes det foreløbigt, at der ikke er risiko for forsyningsmangel. Tværtimod vil brugerne, hvis EF-erhvervsgrenen blev sat i en sårbar situation og til sidst lukkede produktionsfaciliteter i Fællesskabet, blive berøvet en vigtig forsyningskilde, som sikrer hurtig service og hurtige leveringstider, navnlig i højsæsonen. |
| --- | --- |

(166)

På dette grundlag konkluderes det foreløbigt, at der ikke er risiko for forsyningsmangel. Tværtimod vil brugerne, hvis EF-erhvervsgrenen blev sat i en sårbar situation og til sidst lukkede produktionsfaciliteter i Fællesskabet, blive berøvet en vigtig forsyningskilde, som sikrer hurtig service og hurtige leveringstider, navnlig i højsæsonen.

| (167) | Samarbejdsvillige forarbejdningsvirksomheder fremførte også, at en antidumpingtold ville have negative virkninger for deres produktionsomkostninger og -margen. |
| --- | --- |

(167)

Samarbejdsvillige forarbejdningsvirksomheder fremførte også, at en antidumpingtold ville have negative virkninger for deres produktionsomkostninger og -margen.

| (168) | Trichlorisocyanursyre udgør over 40 % af brugernes samlede omkostninger til produktion af produkter, som indgår i den pågældende vare, hvilket betyder, at en told vil have virkninger for deres produktionsomkostninger. Men da forarbejdningsvirksomhederne ikke kun har én leverandør, er det nødvendigt at vurdere virkningerne af en told med en afvejning af både hver leverandørs andel i indkøbet af råmaterialer og den individuelle told, der indføres for hver af disse leverandører. Det er derfor sandsynligt, at tolden ikke vil berøre 40 % af produktionsomkostningerne, men kun en del af dem. Under alle omstændigheder er det i betragtning af antallet af selskaber i distributionskæden sandsynligt, at toldens virkninger vil blive svagere og svagere ned igennem hele distributionskæden, og at eventuelle prisstigninger kun delvis vil blive skubbet videre. |
| --- | --- |

(168)

Trichlorisocyanursyre udgør over 40 % af brugernes samlede omkostninger til produktion af produkter, som indgår i den pågældende vare, hvilket betyder, at en told vil have virkninger for deres produktionsomkostninger. Men da forarbejdningsvirksomhederne ikke kun har én leverandør, er det nødvendigt at vurdere virkningerne af en told med en afvejning af både hver leverandørs andel i indkøbet af råmaterialer og den individuelle told, der indføres for hver af disse leverandører. Det er derfor sandsynligt, at tolden ikke vil berøre 40 % af produktionsomkostningerne, men kun en del af dem. Under alle omstændigheder er det i betragtning af antallet af selskaber i distributionskæden sandsynligt, at toldens virkninger vil blive svagere og svagere ned igennem hele distributionskæden, og at eventuelle prisstigninger kun delvis vil blive skubbet videre.

| (169) | Det skal også bemærkes, at det for selskaber uden dumping eller lande, som ikke er omfattet af disse undersøgelser, blev mindre attraktivt at levere trichlorisocyanursyre til markedet i Fællesskabet på grund af det kraftige pristryk fra de berørte lande. Det er derfor i høj grad sandsynligt, at disse selskaber, som ikke anvender dumpingpriser, vil øge deres tilstedeværelse på markedet i Fællesskabet, hvis der igen skulle blive skabt retfærdige konkurrencevilkår. EF-erhvervsgrenen har stadig ledig kapacitet, og da der også er mulighed for at få forsyninger fra lande eller selskaber, som ikke er omfattet af antidumpingtold, forventes der kun beskedne prisstigninger eller slet ingen. |
| --- | --- |

(169)

Det skal også bemærkes, at det for selskaber uden dumping eller lande, som ikke er omfattet af disse undersøgelser, blev mindre attraktivt at levere trichlorisocyanursyre til markedet i Fællesskabet på grund af det kraftige pristryk fra de berørte lande. Det er derfor i høj grad sandsynligt, at disse selskaber, som ikke anvender dumpingpriser, vil øge deres tilstedeværelse på markedet i Fællesskabet, hvis der igen skulle blive skabt retfærdige konkurrencevilkår. EF-erhvervsgrenen har stadig ledig kapacitet, og da der også er mulighed for at få forsyninger fra lande eller selskaber, som ikke er omfattet af antidumpingtold, forventes der kun beskedne prisstigninger eller slet ingen.

| (170) | Toldens virkninger for forarbejdningsvirksomhederne bør også vurderes på et mere globalt grundlag. Trichlorisocyanursyre giver forarbejdningsvirksomhederne mulighed for at sælge mere rentable varer og opnå fortjeneste på andre segmenter. Der er synergi i forbindelse med salget mellem den pågældende vare og andre varer, som forarbejdningsvirksomhederne sælger som andre kemikalier og/eller udstyr. Det er grunden til, at visse forarbejdningsvirksomheder har beskrevet den pågældende vare som en vare »der lokker kunderne til«, som man ikke kan opgive, selv om det er en vare med en lille margen, da det er en vare, som trækker kunder til, og som bør indgå i kataloget. |
| --- | --- |

(170)

Toldens virkninger for forarbejdningsvirksomhederne bør også vurderes på et mere globalt grundlag. Trichlorisocyanursyre giver forarbejdningsvirksomhederne mulighed for at sælge mere rentable varer og opnå fortjeneste på andre segmenter. Der er synergi i forbindelse med salget mellem den pågældende vare og andre varer, som forarbejdningsvirksomhederne sælger som andre kemikalier og/eller udstyr. Det er grunden til, at visse forarbejdningsvirksomheder har beskrevet den pågældende vare som en vare »der lokker kunderne til«, som man ikke kan opgive, selv om det er en vare med en lille margen, da det er en vare, som trækker kunder til, og som bør indgå i kataloget.

| (171) | Det er også interessant at se, at forarbejdningsvirksomhederne kun opnåede en lille fortjeneste i trichlorisocyanursyresegmentet trods importen af varer til meget kraftige dumpingpriser. Dette rejser stærk tvivl om, hvorvidt forarbejdningsindustriens trichlorisocyanursyresegment er levedygtigt. |
| --- | --- |

(171)

Det er også interessant at se, at forarbejdningsvirksomhederne kun opnåede en lille fortjeneste i trichlorisocyanursyresegmentet trods importen af varer til meget kraftige dumpingpriser. Dette rejser stærk tvivl om, hvorvidt forarbejdningsindustriens trichlorisocyanursyresegment er levedygtigt.

| (172) | Imidlertid kunne antidumpingforanstaltninger og genskabelse af effektiv konkurrence endog hjælpe forarbejdningsvirksomhederne til levedygtige margener igen. Kunderne kender generelt ikke oprindelsen af den vare, som forarbejdningsvirksomhederne sælger. Disse virksomheder køber almindeligvis den pågældende vare hos flere leverandører og sælger den til en gennemsnitspris uanset dens oprindelse. Indførelsen af foranstaltninger vil således på den ene side være en anledning for disse forarbejdningsvirksomheder til at hæve priserne lidt og på den anden side til at blande de mest passende forsyningskilder således, at de deraf følgende gennemsnitlige omkostninger vil give dem mulighed for at opnå en bedre fortjeneste. Foranstaltninger vil således kunne få en vis stabiliserende indflydelse på markedet i aftagerleddet, som har udviklet sig hurtigt i de sidste år med en masse selskaber, som nu er på markedet og konkurrerer med hinanden. |
| --- | --- |

(172)

Imidlertid kunne antidumpingforanstaltninger og genskabelse af effektiv konkurrence endog hjælpe forarbejdningsvirksomhederne til levedygtige margener igen. Kunderne kender generelt ikke oprindelsen af den vare, som forarbejdningsvirksomhederne sælger. Disse virksomheder køber almindeligvis den pågældende vare hos flere leverandører og sælger den til en gennemsnitspris uanset dens oprindelse. Indførelsen af foranstaltninger vil således på den ene side være en anledning for disse forarbejdningsvirksomheder til at hæve priserne lidt og på den anden side til at blande de mest passende forsyningskilder således, at de deraf følgende gennemsnitlige omkostninger vil give dem mulighed for at opnå en bedre fortjeneste. Foranstaltninger vil således kunne få en vis stabiliserende indflydelse på markedet i aftagerleddet, som har udviklet sig hurtigt i de sidste år med en masse selskaber, som nu er på markedet og konkurrerer med hinanden.

5.   Forbrugernes interesser

| (173) | Forbrugerne af trichlorisocyanursyre er enten offentlige eller private ejere af svømmebassiner, som anvender den pågældende vare som et desinfektionsmiddel. |
| --- | --- |

(173)

Forbrugerne af trichlorisocyanursyre er enten offentlige eller private ejere af svømmebassiner, som anvender den pågældende vare som et desinfektionsmiddel.

| (174) | Ifølge den specialiserede presse anslås omkostningerne til vedligeholdelse af et svømmebassin til ca. 834 EUR om året, heraf 30 % til kemikalier (587 EUR til tilbehør og 247 EUR til kemiske produkter). Trichlorisocyanursyre udgør kun en del af disse 247 EUR, da der også anvendes kemikalier til regulering af pH-værdien, desinfektion, algeforebyggelse og flokkulering. |
| --- | --- |

(174)

Ifølge den specialiserede presse anslås omkostningerne til vedligeholdelse af et svømmebassin til ca. 834 EUR om året, heraf 30 % til kemikalier (587 EUR til tilbehør og 247 EUR til kemiske produkter). Trichlorisocyanursyre udgør kun en del af disse 247 EUR, da der også anvendes kemikalier til regulering af pH-værdien, desinfektion, algeforebyggelse og flokkulering.

| (175) | En forarbejdningsvirksomhed afgav flere udokumenterede oplysninger om virkningerne af foranstaltninger for den endelige forbruger. På grundlag af disse oplysninger ville det vise sig, at en told på 77 % på den pågældende vare ville involvere en omkostningsstigning på 2,5 EUR pr. måned for en privat ejer af et svømmebassin. Da der ikke er opgivet nærmere enkeltheder om beregningen, kan det med rimelighed antages, at den er baseret på det værst tænkelige tilfælde, dvs. en privat ejer, som kun anvender chlorprodukter som desinfektionsmiddel, og som køber trichlorisocyanursyre i en butik, der kun forsyner sig med varer fra eksportører, for hvem der gælder en toldsats på 77 %. Det skal dog understreges, at disse 2,5 EUR i høj grad bygger på spekulationer. I betragtning af de toldsatser, der faktisk foreslås, og importørers, forarbejdningsvirksomheders og detailhandleres mulighed for at skifte leverandør eller blande deres forsyningskilder, kan det antages, at en sådan stigning på 2,5 EUR er stærkt overvurderet. |
| --- | --- |

(175)

En forarbejdningsvirksomhed afgav flere udokumenterede oplysninger om virkningerne af foranstaltninger for den endelige forbruger. På grundlag af disse oplysninger ville det vise sig, at en told på 77 % på den pågældende vare ville involvere en omkostningsstigning på 2,5 EUR pr. måned for en privat ejer af et svømmebassin. Da der ikke er opgivet nærmere enkeltheder om beregningen, kan det med rimelighed antages, at den er baseret på det værst tænkelige tilfælde, dvs. en privat ejer, som kun anvender chlorprodukter som desinfektionsmiddel, og som køber trichlorisocyanursyre i en butik, der kun forsyner sig med varer fra eksportører, for hvem der gælder en toldsats på 77 %. Det skal dog understreges, at disse 2,5 EUR i høj grad bygger på spekulationer. I betragtning af de toldsatser, der faktisk foreslås, og importørers, forarbejdningsvirksomheders og detailhandleres mulighed for at skifte leverandør eller blande deres forsyningskilder, kan det antages, at en sådan stigning på 2,5 EUR er stærkt overvurderet.

| (176) | I betragtning af antallet af mellemled fra selve importen af trichlorisocyanursyre til de endelige forbrugere fastslås det, at virkningerne for forbrugerne af eventuelle antidumpingforanstaltninger ikke vil blive betydelige. Opblomstringen i sektoren for svømmebassiner har givet anledning til en stor aftagersektor, herunder importører/forhandlere, tabletfabrikanter, indpakningsvirksomheder, etiketteringsvirksomheder såvel som distributionsvirksomheder. Hvis det antages, at stigningen som følge af tolden vil blive delvis absorberet i hvert enkelt led i forsyningskæden og til sidst ikke vil blive overvæltet i fuldt omfang på den endelige forbruger, vil omkostningsstigningen blive mindre end 2,5 EUR pr. måned. |
| --- | --- |

(176)

I betragtning af antallet af mellemled fra selve importen af trichlorisocyanursyre til de endelige forbrugere fastslås det, at virkningerne for forbrugerne af eventuelle antidumpingforanstaltninger ikke vil blive betydelige. Opblomstringen i sektoren for svømmebassiner har givet anledning til en stor aftagersektor, herunder importører/forhandlere, tabletfabrikanter, indpakningsvirksomheder, etiketteringsvirksomheder såvel som distributionsvirksomheder. Hvis det antages, at stigningen som følge af tolden vil blive delvis absorberet i hvert enkelt led i forsyningskæden og til sidst ikke vil blive overvæltet i fuldt omfang på den endelige forbruger, vil omkostningsstigningen blive mindre end 2,5 EUR pr. måned.

| (177) | På baggrund af ovenstående blev det anset, at de sandsynlige virkninger for forbrugerne ikke udgør nogen tvingende grund til ikke at indføre midlertidige foranstaltninger, da forbrugerne tilsyneladende ikke vil blive ubehørigt berørt, hvis der indføres foranstaltninger, og at det ikke er sandsynligt, at mulige negative virkninger for forbrugerne vil kunne opveje foranstaltningernes positive virkninger for EF-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

(177)

På baggrund af ovenstående blev det anset, at de sandsynlige virkninger for forbrugerne ikke udgør nogen tvingende grund til ikke at indføre midlertidige foranstaltninger, da forbrugerne tilsyneladende ikke vil blive ubehørigt berørt, hvis der indføres foranstaltninger, og at det ikke er sandsynligt, at mulige negative virkninger for forbrugerne vil kunne opveje foranstaltningernes positive virkninger for EF-erhvervsgrenen.

6.   Konklusion om Fællesskabets interesser

| (178) | På grundlag af ovenstående konkluderes det foreløbigt, at der ikke er nogen tvingende grund til ikke at indføre midlertidige antidumpingforanstaltninger. |
| --- | --- |

(178)

På grundlag af ovenstående konkluderes det foreløbigt, at der ikke er nogen tvingende grund til ikke at indføre midlertidige antidumpingforanstaltninger.

F.   FORSLAG TIL MIDLERTIDIGE ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER

1.   Skadestærskel

| (179) | På baggrund af de foreløbige konklusioner, der er draget med hensyn til dumping, skade, årsagssammenhæng og Fællesskabets interesser, bør der indføres midlertidige foranstaltninger for at forhindre, at EF-erhvervsgrenen forvoldes yderligere skade med dumpingimport. |
| --- | --- |

(179)

På baggrund af de foreløbige konklusioner, der er draget med hensyn til dumping, skade, årsagssammenhæng og Fællesskabets interesser, bør der indføres midlertidige foranstaltninger for at forhindre, at EF-erhvervsgrenen forvoldes yderligere skade med dumpingimport.

| (180) | Med henblik på fastsættelse af midlertidige foranstaltninger er der taget hensyn til både den konstaterede dumpingmargen og det toldbeløb, der er nødvendigt til at afhjælpe den skade, som EF-erhvervsgrenen har lidt. |
| --- | --- |

(180)

Med henblik på fastsættelse af midlertidige foranstaltninger er der taget hensyn til både den konstaterede dumpingmargen og det toldbeløb, der er nødvendigt til at afhjælpe den skade, som EF-erhvervsgrenen har lidt.

| (181) | Det er nødvendigt at indføre midlertidige foranstaltninger på et niveau, der er tilstrækkeligt til at afhjælpe den skade, der er forvoldt af den pågældende import, uden at det overstiger den konstaterede dumpingmargen. Ved beregningen af det nødvendige toldbeløb til at afhjælpe virkningerne af skadevoldende dumping blev det fastslået, at eventuelle foranstaltninger skulle give EF-erhvervsgrenen mulighed for at opnå dækning for sine produktionsomkostninger og opnå en global fortjeneste før skat, som det med rimelighed kunne forventes, at en erhvervsgren af denne type ville opnå i sektoren under normale konkurrencevilkår, dvs. uden dumpingimport, på salget af samme vare i Fællesskabet. Til denne beregning blev der anvendt en fortjenstmargen før skat på 10 % af omsætningen. Som påvist ved EF-erhvervsgrenens niveau for fortjeneste inden den betydelige stigning i importen af den pågældende vare til Fællesskabet kan denne fortjeneste på 10 % anses for at være meget lav og med rimelighed forventes i en situation uden skadevoldende dumping. |
| --- | --- |

(181)

Det er nødvendigt at indføre midlertidige foranstaltninger på et niveau, der er tilstrækkeligt til at afhjælpe den skade, der er forvoldt af den pågældende import, uden at det overstiger den konstaterede dumpingmargen. Ved beregningen af det nødvendige toldbeløb til at afhjælpe virkningerne af skadevoldende dumping blev det fastslået, at eventuelle foranstaltninger skulle give EF-erhvervsgrenen mulighed for at opnå dækning for sine produktionsomkostninger og opnå en global fortjeneste før skat, som det med rimelighed kunne forventes, at en erhvervsgren af denne type ville opnå i sektoren under normale konkurrencevilkår, dvs. uden dumpingimport, på salget af samme vare i Fællesskabet. Til denne beregning blev der anvendt en fortjenstmargen før skat på 10 % af omsætningen. Som påvist ved EF-erhvervsgrenens niveau for fortjeneste inden den betydelige stigning i importen af den pågældende vare til Fællesskabet kan denne fortjeneste på 10 % anses for at være meget lav og med rimelighed forventes i en situation uden skadevoldende dumping.

| (182) | På dette grundlag blev der beregnet en ikke-skadevoldende pris for samme vare for EF-erhvervsgrenen. Denne ikke-skadevoldende pris blev opnået ved sammenlægning af ovennævnte fortjenstmargen på 10 % og produktionsomkostningerne. |
| --- | --- |

(182)

På dette grundlag blev der beregnet en ikke-skadevoldende pris for samme vare for EF-erhvervsgrenen. Denne ikke-skadevoldende pris blev opnået ved sammenlægning af ovennævnte fortjenstmargen på 10 % og produktionsomkostningerne.

| (183) | Den nødvendige prisforhøjelse blev fastsat på grundlag af en sammenligning af den vejede gennemsnitlige importpris som fastsat ved beregningerne af underbud og den gennemsnitlige ikke-skadevoldende pris. Forskelle som følge af denne sammenligning blev så udtrykt som en procentdel af den gennemsnitlige cif-importværdi. |
| --- | --- |

(183)

Den nødvendige prisforhøjelse blev fastsat på grundlag af en sammenligning af den vejede gennemsnitlige importpris som fastsat ved beregningerne af underbud og den gennemsnitlige ikke-skadevoldende pris. Forskelle som følge af denne sammenligning blev så udtrykt som en procentdel af den gennemsnitlige cif-importværdi.

2.   Midlertidige foranstaltninger

| (184) | På baggrund af ovenstående bør der indføres en midlertidig antidumpingtold på samme niveau som den konstaterede dumpingmargen, men ikke højere end skadesmargenen som beregnet ovenfor, jf. artikel 7, stk. 2, i grundforordningen. |
| --- | --- |

(184)

På baggrund af ovenstående bør der indføres en midlertidig antidumpingtold på samme niveau som den konstaterede dumpingmargen, men ikke højere end skadesmargenen som beregnet ovenfor, jf. artikel 7, stk. 2, i grundforordningen.

| (185) | De antidumpingtoldsatser for individuelle selskaber, der er anført i denne forordning, er fastsat på grundlag af resultaterne af de foreliggende undersøgelser. De afspejler derfor den situation, der blev konstateret for disse samarbejdende selskaber i undersøgelserne. Disse toldsatser finder (i modsætning til den landsdækkende told for »alle andre selskaber«) udelukkende anvendelse på import af varer med oprindelse i det pågældende land og fremstillet af selskaberne og således af de nævnte specifikke retlige enheder. Importerede varer, der er fremstillet af andre selskaber, som ikke er udtrykkeligt nævnt i den dispositive del af denne forordning med navn og adresse, herunder enheder, som er forretningsmæssigt forbundet med de specifikt nævnte, kan ikke drage fordel af disse satser, men er omfattet af toldsatsen for »alle andre selskaber«. |
| --- | --- |

(185)

De antidumpingtoldsatser for individuelle selskaber, der er anført i denne forordning, er fastsat på grundlag af resultaterne af de foreliggende undersøgelser. De afspejler derfor den situation, der blev konstateret for disse samarbejdende selskaber i undersøgelserne. Disse toldsatser finder (i modsætning til den landsdækkende told for »alle andre selskaber«) udelukkende anvendelse på import af varer med oprindelse i det pågældende land og fremstillet af selskaberne og således af de nævnte specifikke retlige enheder. Importerede varer, der er fremstillet af andre selskaber, som ikke er udtrykkeligt nævnt i den dispositive del af denne forordning med navn og adresse, herunder enheder, som er forretningsmæssigt forbundet med de specifikt nævnte, kan ikke drage fordel af disse satser, men er omfattet af toldsatsen for »alle andre selskaber«.

| (186) | Alle anmodninger om anvendelse af disse individuelle antidumpingtoldsatser (f.eks. efter ændring af den pågældende virksomheds navn eller efter oprettelse af nye produktions- eller salgsenheder) fremsendes straks til Kommissionen (5) sammen med alle relevante oplysninger, især om ændringer af selskabets aktiviteter i forbindelse med produktion og hjemmemarkeds- og eksportsalg i tilknytning til den pågældende navneændring eller ændring vedrørende produktions- og salgsenheder. Hvis det er nødvendigt, vil forordningen blive ændret i overensstemmelse hermed ved en ajourføring af listen over selskaber, der er omfattet af individuelle toldsatser. |
| --- | --- |

(186)

Alle anmodninger om anvendelse af disse individuelle antidumpingtoldsatser (f.eks. efter ændring af den pågældende virksomheds navn eller efter oprettelse af nye produktions- eller salgsenheder) fremsendes straks til Kommissionen (5) sammen med alle relevante oplysninger, især om ændringer af selskabets aktiviteter i forbindelse med produktion og hjemmemarkeds- og eksportsalg i tilknytning til den pågældende navneændring eller ændring vedrørende produktions- og salgsenheder. Hvis det er nødvendigt, vil forordningen blive ændret i overensstemmelse hermed ved en ajourføring af listen over selskaber, der er omfattet af individuelle toldsatser.

| (187) | Der foreslås følgende antidumpingtoldsatser:









  Land | Selskab | Skadesafhjælpningsmargen | Dumpingmargen | Antidumpingtoldsats |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kina | Hebei Jiheng Chemical Co. Limited | 62,6 % | 16,8 % | 16,8 % |
| Nanning Chemical Industry Co. Limited | 60,6 % | 39,0 % | 39,0 % |
| Changzhou Clean Chemical Co. Limited | 60,6 % | 39,0 % | 39,0 % |
| Zhucheng Taisheng Chemical Co. Limited | 61,1 % | 39,0 % | 39,0 % |
| Puyang Cleanway Chemicals Limited | 78,9 % | 17,4 % | 17,4 % |
| Heze Huayi Chemical Co. Limited | 62,8 % | 9,2 % | 9,2 % |
| Alle andre selskaber | 60,6 % | 40,3 % | 40,3 % |
| USA | Biolab Inc. | 20,8 % | 68,4 % | 20,8 % |
| Clearon Inc. | 28,5 % | 69,8 % | 28,5 % |
| Alle andre selskaber | 33,8 % | 98,5 % | 33,8 % |

(187)

Der foreslås følgende antidumpingtoldsatser:

Land

Selskab

Skadesafhjælpningsmargen

Dumpingmargen

Antidumpingtoldsats

Kina

Hebei Jiheng Chemical Co. Limited

62,6 %

16,8 %

16,8 %

Nanning Chemical Industry Co. Limited

60,6 %

39,0 %

39,0 %

Changzhou Clean Chemical Co. Limited

60,6 %

39,0 %

39,0 %

Zhucheng Taisheng Chemical Co. Limited

61,1 %

39,0 %

39,0 %

Puyang Cleanway Chemicals Limited

78,9 %

17,4 %

17,4 %

Heze Huayi Chemical Co. Limited

62,8 %

9,2 %

9,2 %

Alle andre selskaber

60,6 %

40,3 %

40,3 %

USA

Biolab Inc.

20,8 %

68,4 %

20,8 %

Clearon Inc.

28,5 %

69,8 %

28,5 %

Alle andre selskaber

33,8 %

98,5 %

33,8 %

G.   AFSLUTTENDE BESTEMMELSE

| (187) | Af hensyn til god forvaltning bør der fastsættes en periode, inden for hvilken interesserede parter, som gav sig til kende inden for den fastsatte frist i indledningsmeddelelsen, kan fremsætte deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt. Det skal også anføres, at alle afgørelser vedrørende indførelse af told med henblik på denne forordning er foreløbige og kan tages op til fornyet overvejelse med henblik på en endelig told — |
| --- | --- |

(187)

Af hensyn til god forvaltning bør der fastsættes en periode, inden for hvilken interesserede parter, som gav sig til kende inden for den fastsatte frist i indledningsmeddelelsen, kan fremsætte deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt. Det skal også anføres, at alle afgørelser vedrørende indførelse af told med henblik på denne forordning er foreløbige og kan tages op til fornyet overvejelse med henblik på en endelig told —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

1.   Der indføres en midlertidig antidumpingtold på importen af trichlorisocyanursyre og tilberedninger, også kaldet »symclosen« i den internationale fællesbenævnelse (INN) og henhørende under KN-kode ex 2933 69 80 og ex 3808 40 20 (Taric-kode 2933698070 og 3808402020), med oprindelse i Kina og USA.

2.   Den midlertidige antidumpingtold, ufortoldet, af prisen netto, frit Fællesskabets grænse, for den i stk. 1 nævnte vare fremstillet af nedennævnte selskaber fastsættes til følgende:

| Land | Selskab | Antidumping-toldsats | Taric-tillægskode |
| --- | --- | --- | --- |
| Kina | Hebei Jiheng Chemical Co. Limited | 16,8 % | A604 |
| Nanning Chemical Industry Co. Limited | 39,0 % | A625 |
| Changzhou Clean Chemical Co. Limited | 39,0 % | A626 |
| Zhucheng Taisheng Chemical Co. Limited | 39,0 % | A627 |
| Puyang Cleanway Chemicals Limited | 17,4 % | A628 |
| Heze Huayi Chemical Co. Limited | 9,2 % | A629 |
| Alle andre selskaber | 40,3 % | A999 |
| USA | Biolab Inc. | 20,8 % | A594 |
| Clearon Inc. | 28,5 % | A596 |
| Alle andre selskaber | 33,8 % | A999 |

Land

Selskab

Antidumping-toldsats

Taric-tillægskode

Kina

Hebei Jiheng Chemical Co. Limited

16,8 %

A604

Nanning Chemical Industry Co. Limited

39,0 %

A625

Changzhou Clean Chemical Co. Limited

39,0 %

A626

Zhucheng Taisheng Chemical Co. Limited

39,0 %

A627

Puyang Cleanway Chemicals Limited

17,4 %

A628

Heze Huayi Chemical Co. Limited

9,2 %

A629

Alle andre selskaber

40,3 %

A999

USA

Biolab Inc.

20,8 %

A594

Clearon Inc.

28,5 %

A596

Alle andre selskaber

33,8 %

A999

3.   Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er angivet.

4.   Overgang til fri omsætning i Fællesskabet af den vare, der er omhandlet i stk. 1, er betinget af, at der stilles sikkerhed svarende til den midlertidige told.

Artikel 2

Uanset artikel 20 i Rådets forordning (EF) nr. 384/96 kan interesserede parter anmode om fremlæggelse af de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke denne forordning blev vedtaget, fremsætte deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt mundtligt af Kommissionen inden for en frist på 30 dage fra datoen for denne forordnings ikrafttræden.

I medfør af artikel 21, stk. 4, i forordning (EF) nr. 384/96 kan de berørte parter inden for en frist på en måned fra datoen for denne forordnings ikrafttræden fremsætte bemærkninger til dens anvendelse.

Artikel 3

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Artikel 1 i denne forordning finder anvendelse for en periode på seks måneder.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 7. april 2005.

På Kommissionens vegne

Peter MANDELSON

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EFT L 56 af 6.3.1996, s. 1. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 461/2004 (EUT L 77 af 13.3.2004, s. 12).

1

(2)  EUT C 178 af 10.7.2004, s. 2.

2

(3)  EUT C 283 af 20.11.2004, s. 3.

3

(4)  EUT C 253 af 13.10.2004, s. 6. Berigtigelse i EUT C 44 af 19.2.2005, s. 30.

4

(5)

5

| Europa-Kommissionen |
| --- |
| Generaldirektoratet for Handel |
| Direktorat B |
| Kontor J-79 — 5/16 |
| B-1049 Bruxelles. |

Europa-Kommissionen

Generaldirektoratet for Handel

Direktorat B

Kontor J-79 — 5/16

B-1049 Bruxelles.

---

| 8.4.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 89/32 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 89/32

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 539/2005

af 7. april 2005

om fastsættelse af eksportrestitutionerne for korn, mel, grove gryn og fine gryn af hvede eller rug

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1784/2003 af 29. september 2003 om den fælles markedsordning for korn (1), særlig artikel 13, stk. 3, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I henhold til artikel 13 i forordning (EF) nr. 1784/2003 kan forskellen mellem noteringerne eller priserne på verdensmarkedet for de produkter, der er nævnt i artikel 1 i forordningen, og priserne på disse produkter inden for Fællesskabet udlignes ved en eksportrestitution. |
| --- | --- |

(1)

I henhold til artikel 13 i forordning (EF) nr. 1784/2003 kan forskellen mellem noteringerne eller priserne på verdensmarkedet for de produkter, der er nævnt i artikel 1 i forordningen, og priserne på disse produkter inden for Fællesskabet udlignes ved en eksportrestitution.

| (2) | Restitutionerne skal fastsættes under hensyntagen til de elementer, der er nævnt i artikel 1 i Kommissionens forordning (EF) nr. 1501/95 af 29. juni 1995 om visse gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EØF) nr. 1766/92 for så vidt angår ydelse af eksportrestitutioner for korn samt om de foranstaltninger, der skal træffes inden for kornsektoren i tilfælde af markedsforstyrrelser (2). |
| --- | --- |

(2)

Restitutionerne skal fastsættes under hensyntagen til de elementer, der er nævnt i artikel 1 i Kommissionens forordning (EF) nr. 1501/95 af 29. juni 1995 om visse gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EØF) nr. 1766/92 for så vidt angår ydelse af eksportrestitutioner for korn samt om de foranstaltninger, der skal træffes inden for kornsektoren i tilfælde af markedsforstyrrelser (2).

| (3) | Restitutionen for mel, grove gryn og fine gryn af hvede og rug skal beregnes under hensyntagen til de kornmængder, der er nødvendige til fremstilling af de pågældende varer. Disse mængder er fastsat i forordning (EF) nr. 1501/95. |
| --- | --- |

(3)

Restitutionen for mel, grove gryn og fine gryn af hvede og rug skal beregnes under hensyntagen til de kornmængder, der er nødvendige til fremstilling af de pågældende varer. Disse mængder er fastsat i forordning (EF) nr. 1501/95.

| (4) | Situationen på verdensmarkedet eller visse markeder kan nødvendiggøre, at restitutionen for visse varer differentieres efter deres bestemmelsessted. |
| --- | --- |

(4)

Situationen på verdensmarkedet eller visse markeder kan nødvendiggøre, at restitutionen for visse varer differentieres efter deres bestemmelsessted.

| (5) | Restitutionen skal fastsættes mindst en gang om måneden. Den kan ændres inden for dette tidsrum. |
| --- | --- |

(5)

Restitutionen skal fastsættes mindst en gang om måneden. Den kan ændres inden for dette tidsrum.

| (6) | Anvendelsen af disse bestemmelser på den nuværende markedssituation for korn, særlig på noteringerne eller priserne på disse produkter inden for Fællesskabet og på verdensmarkedet, fører til at fastsætte restitutionen til de beløb, som er angivet i bilaget. |
| --- | --- |

(6)

Anvendelsen af disse bestemmelser på den nuværende markedssituation for korn, særlig på noteringerne eller priserne på disse produkter inden for Fællesskabet og på verdensmarkedet, fører til at fastsætte restitutionen til de beløb, som er angivet i bilaget.

| (7) | De i denne forordning fastsatte foranstaltninger er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for Korn — |
| --- | --- |

(7)

De i denne forordning fastsatte foranstaltninger er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for Korn —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

Eksportrestitutionerne ved udførsel i uforarbejdet stand af de i artikel 1, litra a), b) og c), i forordning (EF) nr. 1784/2003 nævnte produkter, undtagen malt, fastsættes til de i bilaget angivne beløb.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft den 8. april 2005.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 7. april 2005.

På Kommissionens vegne

Mariann FISCHER BOEL

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EUT L 270 af 21.10.2003, s. 78.

1

(2)  EFT L 147 af 30.6.1995, s. 7. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 1431/2003 (EUT L 203 af 12.8.2003, s. 16).

2

---

BILAG

til Kommissionens forordning af 7. april 2005 om fastsættelse af eksportrestitutionerne for korn, mel, grove gryn og fine gryn af hvede eller rug

| Produktkode | Bestemmelsessted | Måleenhed | Restitutionsbeløb |
| --- | --- | --- | --- |
| 1001 10 00 9200 | — | EUR/t | — |
| 1001 10 00 9400 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1001 90 91 9000 | — | EUR/t | — |
| 1001 90 99 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1002 00 00 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1003 00 10 9000 | — | EUR/t | — |
| 1003 00 90 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1004 00 00 9200 | — | EUR/t | — |
| 1004 00 00 9400 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1005 10 90 9000 | — | EUR/t | — |
| 1005 90 00 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1007 00 90 9000 | — | EUR/t | — |
| 1008 20 00 9000 | — | EUR/t | — |
| 1101 00 11 9000 | — | EUR/t | — |
| 1101 00 15 9100 | C01 | EUR/t | 2,74 |
| 1101 00 15 9130 | C01 | EUR/t | 2,56 |
| 1101 00 15 9150 | C01 | EUR/t | 2,36 |
| 1101 00 15 9170 | C01 | EUR/t | 2,18 |
| 1101 00 15 9180 | C01 | EUR/t | 2,04 |
| 1101 00 15 9190 | — | EUR/t | — |
| 1101 00 90 9000 | — | EUR/t | — |
| 1102 10 00 9500 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1102 10 00 9700 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1102 10 00 9900 | — | EUR/t | — |
| 1103 11 10 9200 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1103 11 10 9400 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1103 11 10 9900 | — | EUR/t | — |
| 1103 11 90 9200 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1103 11 90 9800 | — | EUR/t | — |
| NB: Produktkoderne samt koderne for bestemmelsessteder i serie »A« er fastsat i Kommissionens forordning (EØF) nr. 3846/87 (EFT L 366 af 24.12.1987, s. 1), som ændret.







  C01 | : | Alle tredjelande undtagen Albanien, Bulgarien, Rumænien, Kroatien, Bosnien og Hercegovina, Serbien og Montenegro, Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien, Liechtenstein og Schweiz. |

Produktkode

Bestemmelsessted

Måleenhed

Restitutionsbeløb

1001 10 00 9200

—

EUR/t

—

1001 10 00 9400

A00

EUR/t

0

1001 90 91 9000

—

EUR/t

—

1001 90 99 9000

A00

EUR/t

0

1002 00 00 9000

A00

EUR/t

0

1003 00 10 9000

—

EUR/t

—

1003 00 90 9000

A00

EUR/t

0

1004 00 00 9200

—

EUR/t

—

1004 00 00 9400

A00

EUR/t

0

1005 10 90 9000

—

EUR/t

—

1005 90 00 9000

A00

EUR/t

0

1007 00 90 9000

—

EUR/t

—

1008 20 00 9000

—

EUR/t

—

1101 00 11 9000

—

EUR/t

—

1101 00 15 9100

C01

EUR/t

2,74

1101 00 15 9130

C01

EUR/t

2,56

1101 00 15 9150

C01

EUR/t

2,36

1101 00 15 9170

C01

EUR/t

2,18

1101 00 15 9180

C01

EUR/t

2,04

1101 00 15 9190

—

EUR/t

—

1101 00 90 9000

—

EUR/t

—

1102 10 00 9500

A00

EUR/t

0

1102 10 00 9700

A00

EUR/t

0

1102 10 00 9900

—

EUR/t

—

1103 11 10 9200

A00

EUR/t

0

1103 11 10 9400

A00

EUR/t

0

1103 11 10 9900

—

EUR/t

—

1103 11 90 9200

A00

EUR/t

0

1103 11 90 9800

—

EUR/t

—

NB: Produktkoderne samt koderne for bestemmelsessteder i serie »A« er fastsat i Kommissionens forordning (EØF) nr. 3846/87 (EFT L 366 af 24.12.1987, s. 1), som ændret.

C01

:

Alle tredjelande undtagen Albanien, Bulgarien, Rumænien, Kroatien, Bosnien og Hercegovina, Serbien og Montenegro, Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien, Liechtenstein og Schweiz.

---

| 8.4.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 89/34 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 89/34

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 540/2005

af 7. april 2005

om fastsættelse af maksimumsrestitutionen ved udførsel af blød hvede inden for rammerne af den i forordning (EF) nr. 115/2005 omhandlede licitation

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1784/2003 af 29. september 2003 om den fælles markedsordning for korn (1), særlig artikel 13, stk. 3, første afsnit, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | En licitation over restitutionen ved udførsel af blød hvede til visse tredjelande blev åbnet ved Kommissionens forordning (EF) nr. 115/2005 (2). |
| --- | --- |

(1)

En licitation over restitutionen ved udførsel af blød hvede til visse tredjelande blev åbnet ved Kommissionens forordning (EF) nr. 115/2005 (2).

| (2) | I overensstemmelse med artikel 7 i Kommissionens forordning (EF) nr. 1501/95 af 29. juni 1995 om visse gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EØF) nr. 1766/92 for så vidt angår ydelse af eksportrestitutioner for korn samt de foranstaltninger, der skal træffes inden for kornsektoren i tilfælde af markedsforstyrrelser (3) kan Kommissionen beslutte at fastsætte en maksimumseksportrestitution under hensyntagen til kriterierne i artikel 1 i forordning (EF) nr. 1501/95. I dette tilfælde gives der tilslag til den eller de bydende, hvis bud er lig med eller lavere end maksimumsrestitutionen. |
| --- | --- |

(2)

I overensstemmelse med artikel 7 i Kommissionens forordning (EF) nr. 1501/95 af 29. juni 1995 om visse gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EØF) nr. 1766/92 for så vidt angår ydelse af eksportrestitutioner for korn samt de foranstaltninger, der skal træffes inden for kornsektoren i tilfælde af markedsforstyrrelser (3) kan Kommissionen beslutte at fastsætte en maksimumseksportrestitution under hensyntagen til kriterierne i artikel 1 i forordning (EF) nr. 1501/95. I dette tilfælde gives der tilslag til den eller de bydende, hvis bud er lig med eller lavere end maksimumsrestitutionen.

| (3) | Anvendelse af ovennævnte kriterier på den nuværende markedssituation for den pågældende kornart medfører fastsættelse af maksimumseksportrestitutionen. |
| --- | --- |

(3)

Anvendelse af ovennævnte kriterier på den nuværende markedssituation for den pågældende kornart medfører fastsættelse af maksimumseksportrestitutionen.

| (4) | De i denne forordning fastsatte foranstaltninger er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for Korn — |
| --- | --- |

(4)

De i denne forordning fastsatte foranstaltninger er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for Korn —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

For bud, der meddeles den 1. til den 7. april 2005 inden for rammerne af den i forordning (EF) nr. 115/2005 omhandlede licitation, fastsættes maksimumseksportrestitutionen for blød hvede til 2,00 EUR/t.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft den 8. april 2005.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 7. april 2005.

På Kommissionens vegne

Mariann FISCHER BOEL

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EUT L 270 af 21.10.2003, s. 78.

1

(2)  EUT L 24 af 27.1.2005, s. 3.

2

(3)  EFT L 147 af 30.6.1995, s. 7. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 777/2004 (EUT L 123 af 27.4.2004, s. 50).

3

---

| 8.4.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 89/35 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 89/35

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 541/2005

af 7. april 2005

om fastsættelse af maksimumsnedsættelsen af importtolden for sorghum inden for rammerne af den i forordning (EF) nr. 2275/2004 omhandlede licitation

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1784/2003 af 29. september 2003 om den fælles markedsordning for korn (1), særlig artikel 12, stk. 1, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | En licitation over maksimumsnedsættelsen af importtolden for sorghum til Spanien fra tredjelande blev åbnet ved Kommissionens forordning (EF) nr. 2275/2004 (2). |
| --- | --- |

(1)

En licitation over maksimumsnedsættelsen af importtolden for sorghum til Spanien fra tredjelande blev åbnet ved Kommissionens forordning (EF) nr. 2275/2004 (2).

| (2) | I overensstemmelse med artikel 7 i Kommissionens forordning (EF) nr. 1839/95 (3) kan Kommissionen efter fremgangsmåden i artikel 25 i forordning (EF) nr. 1784/2003 vedtage at fastsætte en maksimumsnedsættelse af importtolden. Ved fastsættelse af denne skal der bl.a. tages hensyn til kriterierne i artikel 6 og 7 i forordning (EF) nr. 1839/95. Tilslagsmodtager bliver enhver bydende, hvis bud er lig med eller ligger under maksimumsnedsættelse af importtolden. |
| --- | --- |

(2)

I overensstemmelse med artikel 7 i Kommissionens forordning (EF) nr. 1839/95 (3) kan Kommissionen efter fremgangsmåden i artikel 25 i forordning (EF) nr. 1784/2003 vedtage at fastsætte en maksimumsnedsættelse af importtolden. Ved fastsættelse af denne skal der bl.a. tages hensyn til kriterierne i artikel 6 og 7 i forordning (EF) nr. 1839/95. Tilslagsmodtager bliver enhver bydende, hvis bud er lig med eller ligger under maksimumsnedsættelse af importtolden.

| (3) | Anvendelse af ovennævnte kriterier på den nuværende markedssituation for den pågældende kornart medfører, at en maksimumsnedsættelse af importtolden fastsættes til det i artikel 1 nævnte beløb. |
| --- | --- |

(3)

Anvendelse af ovennævnte kriterier på den nuværende markedssituation for den pågældende kornart medfører, at en maksimumsnedsættelse af importtolden fastsættes til det i artikel 1 nævnte beløb.

| (4) | De i denne forordning fastsatte foranstaltninger er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for Korn — |
| --- | --- |

(4)

De i denne forordning fastsatte foranstaltninger er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for Korn —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

For bud, der meddeles fra den 1. til den 7. april 2005 inden for rammerne af den i forordning (EF) nr. 2275/2004 omhandlede licitation, fastsættes maksimumsnedsættelsen af importtolden for sorghum til 18,85 EUR for en maksimumstotalmængde på 4 985 t.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft den 8. april 2005.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 7. april 2005.

På Kommissionens vegne

Mariann FISCHER BOEL

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EUT L 270 af 21.10.2003, s. 78.

1

(2)  EUT L 396 af 31.12.2004, s. 32.

2

(3)  EFT L 177 af 28.7.1995, s. 4. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 777/2004 (EUT L 123 af 27.4.2004, s. 50).

3

---

| 8.4.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 89/36 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 89/36

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 542/2005

af 7. april 2005

om fastsættelse af maksimumsnedsættelsen af importtolden for majs inden for rammerne af den i forordning (EF) nr. 487/2005 omhandlede licitation

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1784/2003 af 29. september 2003 om den fælles markedsordning for korn (1), særlig artikel 12, stk. 1, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | En licitation over maksimumsnedsættelsen af importtolden for majs til Portugal fra tredjelande blev åbnet ved Kommissionens forordning (EF) nr. 487/2005 (2). |
| --- | --- |

(1)

En licitation over maksimumsnedsættelsen af importtolden for majs til Portugal fra tredjelande blev åbnet ved Kommissionens forordning (EF) nr. 487/2005 (2).

| (2) | I overensstemmelse med artikel 7 i Kommissionens forordning (EF) nr. 1839/95 (3) kan Kommissionen efter fremgangsmåden i artikel 25 i forordning (EF) nr. 1784/2003 vedtage at fastsætte en maksimumsnedsættelse af importtolden. Ved fastsættelse af denne skal der bl.a. tages hensyn til kriterierne i artikel 6 og 7 i forordning (EF) nr. 1839/95. Tilslagsmodtager bliver enhver bydende, hvis bud er lig med eller ligger under maksimumsnedsættelsen af importtolden. |
| --- | --- |

(2)

I overensstemmelse med artikel 7 i Kommissionens forordning (EF) nr. 1839/95 (3) kan Kommissionen efter fremgangsmåden i artikel 25 i forordning (EF) nr. 1784/2003 vedtage at fastsætte en maksimumsnedsættelse af importtolden. Ved fastsættelse af denne skal der bl.a. tages hensyn til kriterierne i artikel 6 og 7 i forordning (EF) nr. 1839/95. Tilslagsmodtager bliver enhver bydende, hvis bud er lig med eller ligger under maksimumsnedsættelsen af importtolden.

| (3) | Anvendelse af ovennævnte kriterier på den nuværende markedssituation for den pågældende kornart medfører, at en maksimumsnedsættelse af importtolden fastsættes til det i artikel 1 nævnte beløb. |
| --- | --- |

(3)

Anvendelse af ovennævnte kriterier på den nuværende markedssituation for den pågældende kornart medfører, at en maksimumsnedsættelse af importtolden fastsættes til det i artikel 1 nævnte beløb.

| (4) | De i denne forordning fastsatte foranstaltninger er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for Korn — |
| --- | --- |

(4)

De i denne forordning fastsatte foranstaltninger er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for Korn —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

For bud, der meddeles fra den 1. til den 7. april 2005 inden for rammerne af den i forordning (EF) nr. 487/2005 omhandlede licitation, fastsættes maksimumsnedsættelsen af importtolden for majs til 29,68 EUR/t for en maksimumstotalmængde på 79 900 t.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft den 8. april 2005.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 7. april 2005.

På Kommissionens vegne

Mariann FISCHER BOEL

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EUT L 270 af 21.10.2003, s. 78.

1

(2)  EUT L 81 af 30.3.2005, s. 6.

2

(3)  EFT L 177 af 28.7.1995, s. 4. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 777/2004 (EUT L 123 af 27.4.2004, s. 50).

3

---