# Euroopa Liidu L 74/19.

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 74 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 48. köide19. märts 2005 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 74

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

48. köide19. märts 2005

---

| Sisukord | | I   Aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 446/2005, 18. märts 2005, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 1 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 447/2005, 18. märts 2005, millega kehtestatakse 2005. aastaks erand määrusest (EÜ) nr 1445/95 seoses ekspordilitsentside väljaandmise kuupäevaga veise- ja vasikalihasektoris | 3 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 448/2005, 15. märts 2005, millega muudetakse nõukogu määrust (EMÜ) nr 3880/91 Atlandi ookeani kirdeosas kalastavate liikmesriikide nominaalsaagi statistiliste andmete esitamise kohta (
  1
  ) | 5 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 449/2005, 18. märts 2005, millega kehtestatakse erandid määrusest (EÜ) nr 174/1999 seoses piima- ja piimatoodete sektori ekspordilitsentside kehtivusajaga | 28 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 450/2005, 18. märts 2005, mis käsitleb piima ja piimatoodete kolmandasse riiki importimisega seotud tolliformaalsuste täitmise tõendamist vastavalt määruse (EÜ) nr 800/1999 artiklile 16 | 30 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 451/2005, 18. märts 2005, impordisertifikaatide kohta seoses veiselihasektori toodetega, mis on pärit Botswanast, Keeniast, Madagaskarilt, Svaasimaalt, Zimbabwest ja Namiibiast | 32 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 452/2005, 18. märts 2005, millega määratakse kindlaks, millises ulatuses võib heaks kiita 2004. aasta märts esitatud ühenduse ning Bulgaaria ja Rumeenia vahel sõlmitud lepingute kohased litsentsitaotlused teatavate sealihatoodete kohta | 34 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 453/2005, 18. märts 2005, millega määratakse kindlaks, millises ulatuses võib heaks kiita nõukogu määruses (EÜ) nr 774/94 (millega avatakse sealihasektori ja teatavate muude põllumajandustoodete ühenduse tariifikvoodid ja sätestatakse nende haldamine) sätestatud korra alusel märtsis 2005 esitatud teatavate sealihatoodete impordilitsentsi taotlused | 36 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 454/2005, 18. märts 2005, millega määratakse kindlaks, millises ulatuses võib heaks kiita tariifikvootidega sätestatud korra alusel märtsis 2005 esitatud teatavate sealihasektori toodete impordilitsentsi taotlused ajavahemikuks 1. aprill kuni 30. juuni 2005 | 38 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 455/2005, 18. märts 2005, millega kehtestatakse toorpuuvilla maailmaturuhind | 40 |

Sisukord

I   Aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

Komisjoni määrus (EÜ) nr 446/2005, 18. märts 2005, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

1

Komisjoni määrus (EÜ) nr 447/2005, 18. märts 2005, millega kehtestatakse 2005. aastaks erand määrusest (EÜ) nr 1445/95 seoses ekspordilitsentside väljaandmise kuupäevaga veise- ja vasikalihasektoris

3

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 448/2005, 15. märts 2005, millega muudetakse nõukogu määrust (EMÜ) nr 3880/91 Atlandi ookeani kirdeosas kalastavate liikmesriikide nominaalsaagi statistiliste andmete esitamise kohta (
  1
  )

1

5

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 449/2005, 18. märts 2005, millega kehtestatakse erandid määrusest (EÜ) nr 174/1999 seoses piima- ja piimatoodete sektori ekspordilitsentside kehtivusajaga

28

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 450/2005, 18. märts 2005, mis käsitleb piima ja piimatoodete kolmandasse riiki importimisega seotud tolliformaalsuste täitmise tõendamist vastavalt määruse (EÜ) nr 800/1999 artiklile 16

30

Komisjoni määrus (EÜ) nr 451/2005, 18. märts 2005, impordisertifikaatide kohta seoses veiselihasektori toodetega, mis on pärit Botswanast, Keeniast, Madagaskarilt, Svaasimaalt, Zimbabwest ja Namiibiast

32

Komisjoni määrus (EÜ) nr 452/2005, 18. märts 2005, millega määratakse kindlaks, millises ulatuses võib heaks kiita 2004. aasta märts esitatud ühenduse ning Bulgaaria ja Rumeenia vahel sõlmitud lepingute kohased litsentsitaotlused teatavate sealihatoodete kohta

34

Komisjoni määrus (EÜ) nr 453/2005, 18. märts 2005, millega määratakse kindlaks, millises ulatuses võib heaks kiita nõukogu määruses (EÜ) nr 774/94 (millega avatakse sealihasektori ja teatavate muude põllumajandustoodete ühenduse tariifikvoodid ja sätestatakse nende haldamine) sätestatud korra alusel märtsis 2005 esitatud teatavate sealihatoodete impordilitsentsi taotlused

36

Komisjoni määrus (EÜ) nr 454/2005, 18. märts 2005, millega määratakse kindlaks, millises ulatuses võib heaks kiita tariifikvootidega sätestatud korra alusel märtsis 2005 esitatud teatavate sealihasektori toodete impordilitsentsi taotlused ajavahemikuks 1. aprill kuni 30. juuni 2005

38

Komisjoni määrus (EÜ) nr 455/2005, 18. märts 2005, millega kehtestatakse toorpuuvilla maailmaturuhind

40

| | | II   Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik |
| --- | --- | --- |
| | | Komisjon |
| | * | Komisjoni otsus, 14. juuli 2004, Korsikal aastatel 1986–1999 kalandus- ja akvakultuurisektorile määratud abi kohta
  (teatavaks tehtud numbri K(2004) 2585 all)

   (
  1
  ) | 41 |
| | * | Komisjoni otsus, 14. juuli 2004, seoses teatavate abimeetmetega, mida Prantsusmaa kohaldas akvakultuuritootjate ja kalurite kasuks
  (teatavaks tehtud numbri K(2004) 2588 all)

   (
  1
  ) | 49 |
| | * | Komisjoni otsus, 11. märts 2005, Poolas kasutatavate searümpade liigitusmeetodite kinnitamise kohta
  (teatavaks tehtud numbri K(2005) 552 all) | 62 |
| | * | Komisjoni otsus, 14. märts 2005, millega käsitletakse ühenduse rahalist toetust taimedele või taimsetele saadustele kahjulike organismide tõrjumise programmidele Prantsusmaa ülemeredepartemangudes 2004. aastaks
  (teatavaks tehtud numbri K(2005) 603 all) | 66 |
| | * | Komisjoni otsus, 16. märts 2005, Saksamaale ja Soomele seoses kolmandatest riikidest toodavate taimede ja taimsete saaduste fütosanitaarkontrollide infrastruktuuri tugevdamise programmidega antava ühenduse rahalise toetuse kohta
  (teatavaks tehtud numbri K(2005) 674 all) | 71 |

II   Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Komisjon

*

Komisjoni otsus, 14. juuli 2004, Korsikal aastatel 1986–1999 kalandus- ja akvakultuurisektorile määratud abi kohta
  (teatavaks tehtud numbri K(2004) 2585 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2004) 2585 all)

1

41

*

Komisjoni otsus, 14. juuli 2004, seoses teatavate abimeetmetega, mida Prantsusmaa kohaldas akvakultuuritootjate ja kalurite kasuks
  (teatavaks tehtud numbri K(2004) 2588 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2004) 2588 all)

1

49

*

Komisjoni otsus, 11. märts 2005, Poolas kasutatavate searümpade liigitusmeetodite kinnitamise kohta
  (teatavaks tehtud numbri K(2005) 552 all)

(teatavaks tehtud numbri K(2005) 552 all)

62

*

Komisjoni otsus, 14. märts 2005, millega käsitletakse ühenduse rahalist toetust taimedele või taimsetele saadustele kahjulike organismide tõrjumise programmidele Prantsusmaa ülemeredepartemangudes 2004. aastaks
  (teatavaks tehtud numbri K(2005) 603 all)

(teatavaks tehtud numbri K(2005) 603 all)

66

*

Komisjoni otsus, 16. märts 2005, Saksamaale ja Soomele seoses kolmandatest riikidest toodavate taimede ja taimsete saaduste fütosanitaarkontrollide infrastruktuuri tugevdamise programmidega antava ühenduse rahalise toetuse kohta
  (teatavaks tehtud numbri K(2005) 674 all)

(teatavaks tehtud numbri K(2005) 674 all)

71

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I Aktid, mille avaldamine on kohustuslik

| 19.3.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 74/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 74/1

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 446/2005,

18. märts 2005,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 3223/94 puu- ja köögivilja impordikorra üksikasjalike eeskirjade kohta, (1) eriti selle artikli 4 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul.

| (2) | Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel, |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 3223/94 artiklis 4 osutatud kindlad impordiväärtused kehtestatakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 19. märtsil 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 18. märts 2005

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  EÜT L 337, 24.12.1994, lk 66. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1947/2002 (EÜT L 299, 1.11.2002, lk 17).

1

---

LISA

Komisjoni 18. märtsi 2005. aasta määrusele, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | 052 | 105,7 |
| 204 | 82,2 |
| 212 | 127,0 |
| 624 | 151,3 |
| 999 | 116,6 |
| 0707 00 05 | 052 | 75,1 |
| 068 | 170,0 |
| 204 | 65,5 |
| 999 | 103,5 |
| 0709 10 00 | 220 | 72,7 |
| 999 | 72,7 |
| 0709 90 70 | 052 | 162,9 |
| 204 | 48,7 |
| 999 | 105,8 |
| 0805 10 20 | 052 | 61,3 |
| 204 | 48,3 |
| 212 | 60,2 |
| 220 | 51,1 |
| 400 | 56,1 |
| 421 | 35,9 |
| 624 | 56,3 |
| 999 | 52,7 |
| 0805 50 10 | 052 | 65,5 |
| 220 | 21,8 |
| 400 | 74,3 |
| 624 | 57,4 |
| 999 | 54,8 |
| 0808 10 80 | 388 | 67,2 |
| 400 | 100,9 |
| 404 | 73,4 |
| 508 | 58,3 |
| 512 | 81,1 |
| 524 | 55,3 |
| 528 | 66,2 |
| 720 | 70,2 |
| 999 | 71,6 |
| 0808 20 50 | 052 | 157,0 |
| 388 | 64,9 |
| 400 | 92,6 |
| 512 | 57,3 |
| 528 | 55,0 |
| 720 | 38,6 |
| 999 | 77,6 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

052

105,7

204

82,2

212

127,0

624

151,3

999

116,6

0707 00 05

052

75,1

068

170,0

204

65,5

999

103,5

0709 10 00

220

72,7

999

72,7

0709 90 70

052

162,9

204

48,7

999

105,8

0805 10 20

052

61,3

204

48,3

212

60,2

220

51,1

400

56,1

421

35,9

624

56,3

999

52,7

0805 50 10

052

65,5

220

21,8

400

74,3

624

57,4

999

54,8

0808 10 80

388

67,2

400

100,9

404

73,4

508

58,3

512

81,1

524

55,3

528

66,2

720

70,2

999

71,6

0808 20 50

052

157,0

388

64,9

400

92,6

512

57,3

528

55,0

720

38,6

999

77,6

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 2081/2003 (ELT L 313, 28.11.2003, lk 11). Kood 999 tähistab “muud päritolu”.

---

| 19.3.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 74/3 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 74/3

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 447/2005,

18. märts 2005,

millega kehtestatakse 2005. aastaks erand määrusest (EÜ) nr 1445/95 seoses ekspordilitsentside väljaandmise kuupäevaga veise- ja vasikalihasektoris

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 17. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1254/1999 veise- ja vasikalihaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 29 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 26. juuni 1995. aasta määruse (EÜ) nr 1445/95 (veise-ja vasikalihasektori impordi- ja ekspordilitsentside rakenduseeskirjade ning määruse (EMÜ) nr 2377/80 kehtetuks tunnistamise kohta) (2) artikli 10 lõikes 1 sätestatakse, et ekspordilitsentsid antakse välja taotluse esitamisele järgneval viiendal tööpäeval, tingimusel et komisjon ei ole vahepeal võtnud erimeetmeid. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 26. juuni 1995. aasta määruse (EÜ) nr 1445/95 (veise-ja vasikalihasektori impordi- ja ekspordilitsentside rakenduseeskirjade ning määruse (EMÜ) nr 2377/80 kehtetuks tunnistamise kohta) (2) artikli 10 lõikes 1 sätestatakse, et ekspordilitsentsid antakse välja taotluse esitamisele järgneval viiendal tööpäeval, tingimusel et komisjon ei ole vahepeal võtnud erimeetmeid.

| (2) | 2005. aasta riigipühade ja Euroopa Liidu Teataja ebakorrapärase väljaandmise tõttu kõnealuste pühade ajal on eespool nimetatud viie tööpäeva pikkune ajavahemik tõhusa turukorralduse tagamiseks liiga lühike ja seda tuleks pikendada. |
| --- | --- |

(2)

2005. aasta riigipühade ja Euroopa Liidu Teataja ebakorrapärase väljaandmise tõttu kõnealuste pühade ajal on eespool nimetatud viie tööpäeva pikkune ajavahemik tõhusa turukorralduse tagamiseks liiga lühike ja seda tuleks pikendada.

| (3) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas veise- ja vasikalihaturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(3)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas veise- ja vasikalihaturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Erandina määruse (EÜ) nr 1445/95 artikli 10 lõikest 1 väljastatakse 2005. aastal litsentsid, mille kohta on taotlused esitatud käesoleva määruse lisas sätestatud ajavahemikel, kõnealuses lisas märgitud vastavatel kuupäevadel.

Erandit kohaldatakse tingimusel, et enne eespool nimetatud väljaandmise kuupäevi ei ole võetud määruse (EÜ) nr 1445/95 artikli 10 lõikes 2 nimetatud erimeetmeid.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 18. märts 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT L 160, 26.6.1999, lk 21. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1782/2003 (ELT L 270, 21.10.2003, lk 1).

1

(2)  EÜT L 143, 27.6.1995, lk 35. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1118/2004 (ELT L 217, 17.6.2004, lk 10).

2

---

LISA

| Litsentsitaotluste esitamise ajavahemik | Väljaandmise kuupäev |
| --- | --- |
| 21.–23. märts 2005 | 31. märts 2005 |
| 2.–4. mai 2005 | 12. mai 2005 |
| 27.–28. oktoober 2005 | 7. november 2005 |
| 19. detsember 2005 | 27. detsember 2005 |
| 26. detsember 2005 | 3. jaanuar 2006 |

Litsentsitaotluste esitamise ajavahemik

Väljaandmise kuupäev

21.–23. märts 2005

31. märts 2005

2.–4. mai 2005

12. mai 2005

27.–28. oktoober 2005

7. november 2005

19. detsember 2005

27. detsember 2005

26. detsember 2005

3. jaanuar 2006

---

| 19.3.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 74/5 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 74/5

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 448/2005,

15. märts 2005,

millega muudetakse nõukogu määrust (EMÜ) nr 3880/91 Atlandi ookeani kirdeosas kalastavate liikmesriikide nominaalsaagi statistiliste andmete esitamise kohta

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 17. detsembri 1991. aasta määrust (EMÜ) nr 3880/91 Atlandi ookeani kirdeosas kalastavate liikmesriikide nominaalsaagi andmete esitamise kohta, (1) eriti selle artikli 2 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | 2002. aasta novembris, oma iga-aastasel kohtumisel, soovitas Kirde-Atlandi Kalanduskomisjon (NEAFC), pidades silmas kalavarude majandamise parandamist oma jurisdiktsiooni alla kuuluvates rahvusvahelistes vetes, et püügistatistika kogumise ja koostamise eest vastutavatelt rahvusvahelistelt agentuuridelt tuleks nõuda statistiliste piirkondade kohaste alarajoonide rakendamist. |
| --- | --- |

(1)

2002. aasta novembris, oma iga-aastasel kohtumisel, soovitas Kirde-Atlandi Kalanduskomisjon (NEAFC), pidades silmas kalavarude majandamise parandamist oma jurisdiktsiooni alla kuuluvates rahvusvahelistes vetes, et püügistatistika kogumise ja koostamise eest vastutavatelt rahvusvahelistelt agentuuridelt tuleks nõuda statistiliste piirkondade kohaste alarajoonide rakendamist.

| (2) | Rahvusvahelise Mereuurimise Nõukogu (ICES) süvavee püügipiirkondade töörühm on soovitanud Kirde-Atlandi statistiliste rajoonide jagamist alarajoonideks, et süvavee püügipiirkondi paremini identifitseerida. |
| --- | --- |

(2)

Rahvusvahelise Mereuurimise Nõukogu (ICES) süvavee püügipiirkondade töörühm on soovitanud Kirde-Atlandi statistiliste rajoonide jagamist alarajoonideks, et süvavee püügipiirkondi paremini identifitseerida.

| (3) | Rahvusvahelise Läänemere Kalanduskomisjoni otsus majandada Läänemere 28. rajooni varusid kahe eraldiseisva üksusena nõuab statistika kättesaadavust nende üksuste kohta. |
| --- | --- |

(3)

Rahvusvahelise Läänemere Kalanduskomisjoni otsus majandada Läänemere 28. rajooni varusid kahe eraldiseisva üksusena nõuab statistika kättesaadavust nende üksuste kohta.

| (4) | ICES, tegutsedes oma kalanduskorralduse nõuandekomitee nõuandel, on sellest tulenevalt palunud ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsioonil (FAO) muuta selle Statlant 27A küsimustikku, paludes riigiasutustel esitada teatavates Kirde-Atlandi vetes püütud saagi kohta üksikasjalikumat statistikat. |
| --- | --- |

(4)

ICES, tegutsedes oma kalanduskorralduse nõuandekomitee nõuandel, on sellest tulenevalt palunud ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsioonil (FAO) muuta selle Statlant 27A küsimustikku, paludes riigiasutustel esitada teatavates Kirde-Atlandi vetes püütud saagi kohta üksikasjalikumat statistikat.

| (5) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas nõukogu otsuse 72/279/EMÜ (2) alusel loodud alalise põllumajandusstatistika komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas nõukogu otsuse 72/279/EMÜ (2) alusel loodud alalise põllumajandusstatistika komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EMÜ) nr 3880/91 II ja III lisa asendatakse vastavalt käesoleva määruse I ja II lisaga.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 15. märts 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Joaquín ALMUNIA

---

(1)  EÜT L 365, 31.12.1991, lk 1. Määrust on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1).

1

(2)  EÜT L 179, 7.8.1972, lk 1.

2

---

I LISA

KIRDE-ATLANDI STATISTILISED PÜÜGIPIIRKONNAD, MILLE KOHTA TULEB ANDMED ESITADA

| | ICES rajoon I a |
| --- | --- |

ICES rajoon I a

| | ICES rajoon I b |
| --- | --- |

ICES rajoon I b

| | ICES alarajoon II a 1 |
| --- | --- |

ICES alarajoon II a 1

| | ICES alarajoon II a 2 |
| --- | --- |

ICES alarajoon II a 2

| | ICES alarajoon II b 1 |
| --- | --- |

ICES alarajoon II b 1

| | ICES alarajoon II b 2 |
| --- | --- |

ICES alarajoon II b 2

| | ICES rajoon III a |
| --- | --- |

ICES rajoon III a

| | ICES rajoon III b, c |
| --- | --- |

ICES rajoon III b, c

| | ICES rajoon IV a |
| --- | --- |

ICES rajoon IV a

| | ICES rajoon IV b |
| --- | --- |

ICES rajoon IV b

| | ICES rajoon IV c |
| --- | --- |

ICES rajoon IV c

| | ICES alarajoon V a 1 |
| --- | --- |

ICES alarajoon V a 1

| | ICES alarajoon V a 2 |
| --- | --- |

ICES alarajoon V a 2

| | ICES alarajoon V b 1 a |
| --- | --- |

ICES alarajoon V b 1 a

| | ICES alarajoon V b 1 b |
| --- | --- |

ICES alarajoon V b 1 b

| | ICES alarajoon V b 2 |
| --- | --- |

ICES alarajoon V b 2

| | ICES rajoon VI a |
| --- | --- |

ICES rajoon VI a

| | ICES alarajoon VI b 1 |
| --- | --- |

ICES alarajoon VI b 1

| | ICES alarajoon VI b 2 |
| --- | --- |

ICES alarajoon VI b 2

| | ICES rajoon VII a |
| --- | --- |

ICES rajoon VII a

| | ICES rajoon VII b |
| --- | --- |

ICES rajoon VII b

| | ICES alarajoon VII c 1 |
| --- | --- |

ICES alarajoon VII c 1

| | ICES alarajoon VII c 2 |
| --- | --- |

ICES alarajoon VII c 2

| | ICES rajoon VII d |
| --- | --- |

ICES rajoon VII d

| | ICES rajoon VII e |
| --- | --- |

ICES rajoon VII e

| | ICES rajoon VII f |
| --- | --- |

ICES rajoon VII f

| | ICES rajoon VII g |
| --- | --- |

ICES rajoon VII g

| | ICES rajoon VII h |
| --- | --- |

ICES rajoon VII h

| | ICES alarajoon VII j 1 |
| --- | --- |

ICES alarajoon VII j 1

| | ICES alarajoon VII j 2 |
| --- | --- |

ICES alarajoon VII j 2

| | ICES alarajoon VII k 1 |
| --- | --- |

ICES alarajoon VII k 1

| | ICES alarajoon VII k 2 |
| --- | --- |

ICES alarajoon VII k 2

| | ICES rajoon VIII a |
| --- | --- |

ICES rajoon VIII a

| | ICES rajoon VIII b |
| --- | --- |

ICES rajoon VIII b

| | ICES rajoon VIII c |
| --- | --- |

ICES rajoon VIII c

| | ICES alarajoon VIII d 1 |
| --- | --- |

ICES alarajoon VIII d 1

| | ICES alarajoon VIII d 2 |
| --- | --- |

ICES alarajoon VIII d 2

| | ICES alarajoon VIII e 1 |
| --- | --- |

ICES alarajoon VIII e 1

| | ICES alarajoon VIII e 2 |
| --- | --- |

ICES alarajoon VIII e 2

| | ICES rajoon IX a |
| --- | --- |

ICES rajoon IX a

| | ICES alarajoon IX b 1 |
| --- | --- |

ICES alarajoon IX b 1

| | ICES alarajoon IX b 2 |
| --- | --- |

ICES alarajoon IX b 2

| | ICES alarajoon X a 1 |
| --- | --- |

ICES alarajoon X a 1

| | ICES alarajoon X a 2 |
| --- | --- |

ICES alarajoon X a 2

| | ICES rajoon X b |
| --- | --- |

ICES rajoon X b

| | ICES alarajoon XII a 1 |
| --- | --- |

ICES alarajoon XII a 1

| | ICES alarajoon XII a 2 |
| --- | --- |

ICES alarajoon XII a 2

| | ICES alarajoon XII a 3 |
| --- | --- |

ICES alarajoon XII a 3

| | ICES alarajoon XII a 4 |
| --- | --- |

ICES alarajoon XII a 4

| | ICES rajoon XII b |
| --- | --- |

ICES rajoon XII b

| | ICES rajoon XII c |
| --- | --- |

ICES rajoon XII c

| | ICES rajoon XIV a |
| --- | --- |

ICES rajoon XIV a

| | ICES alarajoon XIV b 1 |
| --- | --- |

ICES alarajoon XIV b 1

| | ICES alarajoon XIV b 2 |
| --- | --- |

ICES alarajoon XIV b 2

| | BAL 22 |
| --- | --- |

BAL 22

| | BAL 23 |
| --- | --- |

BAL 23

| | BAL 24 |
| --- | --- |

BAL 24

| | BAL 25 |
| --- | --- |

BAL 25

| | BAL 26 |
| --- | --- |

BAL 26

| | BAL 27 |
| --- | --- |

BAL 27

| | BAL 28-1 |
| --- | --- |

BAL 28-1

| | BAL 28-2 |
| --- | --- |

BAL 28-2

| | BAL 29 |
| --- | --- |

BAL 29

| | BAL 30 |
| --- | --- |

BAL 30

| | BAL 31 |
| --- | --- |

BAL 31

| | BAL 32 |
| --- | --- |

BAL 32

Märkused

| 1. | Rahvusvaheline Mereuurimise Nõukogu on identifitseerinud ja määratlenud ICES statistilised püügipiirkonnad. |
| --- | --- |

1.

Rahvusvaheline Mereuurimise Nõukogu on identifitseerinud ja määratlenud ICES statistilised püügipiirkonnad.

| 2. | Rahvusvaheline Läänemere Kalanduskomisjon on identifitseerinud ja määratlenud BAL statistilised püügipiirkonnad. |
| --- | --- |

2.

Rahvusvaheline Läänemere Kalanduskomisjon on identifitseerinud ja määratlenud BAL statistilised püügipiirkonnad.

| 3. | Esitada tuleb võimalikult üksikasjalikud andmed. “Teadmata” ja koondnimestikuga piirkonnad võivad esineda ainult juhul, kui üksikasjalikud andmed ei ole kättesaadavad. Üksikasjalike andmete esitamise korral ei tohiks koondandmestikke kasutada. |
| --- | --- |

3.

Esitada tuleb võimalikult üksikasjalikud andmed. “Teadmata” ja koondnimestikuga piirkonnad võivad esineda ainult juhul, kui üksikasjalikud andmed ei ole kättesaadavad. Üksikasjalike andmete esitamise korral ei tohiks koondandmestikke kasutada.

Kirde-Atlandi statistilised püügipiirkonnad

Image

Image

Image

---

II LISA

ICES ALAPIIRKONDADE JA RAJOONIDE KIRJELDUSED, MIDA KASUTATAKSE KIRDE-ATLANDI KALANDUSSTATISTIKAS JA KALANDUSALASTES MÄÄRUSTES

ICES STATISTILINE PIIRKOND (ATLANDI OOKEANI KIRDEOSA )

Kõik Atlandi ookeani ja Põhja-Jäämere ning nende ääremerede veed, mis piirnevad joonega, mis kulgeb geograafiliselt põhjapooluselt piki meridiaani 40° 00′ läänepikkust Gröönimaa põhjarannikuni; sealt ida ja lõuna suunas mööda Gröönimaa rannikut punktini 44° 00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 59° 00′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 42° 00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 36° 00′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 5° 36′ läänepikkust Hispaania rannikul (Punta Marroqui maakitsus); sealt loode ja põhja suunas mööda Hispaania edelarannikut, Portugali rannikut, Hispaania loode- ja põhjarannikut, Prantsuse, Belgia, Madalmaade ja Saksamaa rannikut kuni Saksamaa ja Taani läänepoolse piiritähiseni; sealt piki Jüütimaa läänerannikut Thyborønini; sealt lõuna ja ida suunas piki Limfjordi lõunarannikut Egenseklosteri neemeni; sealt lõuna suunas piki Jüütimaa idarannikut Taani ja Saksamaa idapoolse piiritähiseni; sealt piki Saksamaa, Poola, Venemaa, Leedu, Läti, Eesti, Venemaa, Soome, Rootsi ja Norra rannikut ning Venemaa põhjarannikut Habarovskini; sealt üle Jugorski Šari väina läänesuudme; sealt lääne ja põhja suunas piki Vaigatši saare rannikut; sealt üle Kara Värava väina läänesuudme; sealt lääne ja põhja suunas piki Novaja Zemlja lõunapoolse saare rannikut; sealt üle Matotškin Šari väina läänesuudme; sealt piki Novaja Zemlja põhjapoolse saare läänerannikut punktini 68° 30′ idapikkust; sealt otse põhja suunas geograafilise põhjapooluseni.

See piirkond vastab ka FAO rahvusvahelise kalapüügipiirkondade statistilise klassifikatsiooni 27. statistilisele piirkonnale (Kirde-Atlandi statistiline piirkond).

ICES I statistiline alapiirkond

Veed, mis piirnevad joonega, mis kulgeb geograafiliselt põhjapooluselt piki meridiaani 30° 00′ idapikkust punktini 72° 00′ põhjalaiust; sealt otse lääne suunas punktini 26° 00′ idapikkust; sealt otse lõuna suunas Norra rannikuni; sealt ida suunas piki Norra ja Venemaa rannikut Habarovskini; sealt üle Jugorski Šari väina läänesuudme; sealt lääne ja põhja suunas piki Vaigatši saare rannikut; sealt üle Kara Värava väina läänesuudme; sealt lääne ja põhja suunas piki Novaja Zemlja lõunapoolse saare rannikut; sealt üle Matotškin Šari väina läänesuudme; sealt piki Novaja Zemlja põhjapoolse saare läänerannikut punktini 68° 30′ idapikkust; sealt otse põhja suunas geograafilise põhjapooluseni.

| — | ICES I a statistiline rajoon

  See alapiirkonna I osa, mis piirneb järgmisi koordinaate ühendava joonega:






  Laiuskraad | Pikkuskraad |
| --- | --- | --- |
| 73.98 N | 33.70 E |
| 74.18 N | 34.55 E |
| 74.36 N | 35.28 E |
| 74.71 N | 36.38 E |
| 75.14 N | 37.57 E |
| 75.45 N | 38.31 E |
| 75.84 N | 39.05 E |
| 76.26 N | 39.61 E |
| 76.61 N | 41.24 E |
| 76.96 N | 42.81 E |
| 76.90 N | 43.06 E |
| 76.75 N | 44.48 E |
| 75.99 N | 43.51 E |
| 75.39 N | 43.18 E |
| 74.82 N | 41.73 E |
| 73.98 N | 41.56 E |
| 73.17 N | 40.66 E |
| 72.20 N | 40.51 E |
| 72.26 N | 39.76 E |
| 72.62 N | 38.96 E |
| 73.04 N | 37.74 E |
| 73.37 N | 36.61 E |
| 73.56 N | 35.70 E |
| 73.98 N | 33.70 E |

—

ICES I a statistiline rajoon

See alapiirkonna I osa, mis piirneb järgmisi koordinaate ühendava joonega:

Laiuskraad

Pikkuskraad

73.98 N

33.70 E

74.18 N

34.55 E

74.36 N

35.28 E

74.71 N

36.38 E

75.14 N

37.57 E

75.45 N

38.31 E

75.84 N

39.05 E

76.26 N

39.61 E

76.61 N

41.24 E

76.96 N

42.81 E

76.90 N

43.06 E

76.75 N

44.48 E

75.99 N

43.51 E

75.39 N

43.18 E

74.82 N

41.73 E

73.98 N

41.56 E

73.17 N

40.66 E

72.20 N

40.51 E

72.26 N

39.76 E

72.62 N

38.96 E

73.04 N

37.74 E

73.37 N

36.61 E

73.56 N

35.70 E

73.98 N

33.70 E

| — | ICES I b statistiline rajoon

  Need alapiirkonna I osad, mis ei kuulu I a rajooni. |
| --- | --- |

—

ICES I b statistiline rajoon

Need alapiirkonna I osad, mis ei kuulu I a rajooni.

ICES II statistiline alapiirkond

Veed, mis piirnevad joonega, mis kulgeb geograafiliselt põhjapooluselt piki meridiaani 30° 00′ idapikkust punktini 72° 00′ põhjalaiust; sealt otse lääne suunas punktini 26° 00′ idapikkust; sealt otse lõuna suunas Norra rannikuni; sealt lääne ja edela suunas piki Norra rannikut punktini 62° 00′ põhjalaiust; sealt otse lääne suunas punktini 4° 00′ läänepikkust; sealt otse põhja suunas punktini 63° 00′ põhjalaiust; sealt otse lääne suunas punktini 11° 00′ läänepikkust; sealt otse põhja suunas geograafilise põhjapooluseni.

| — | ICES II a statistiline rajoon

  Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktis 62° 00′ põhjalaiust Norra rannikul ning kulgeb otse lääne suunas punktini 4° 00′ läänepikkust; sealt otse põhja suunas punktini 63° 00′ põhjalaiust; sealt otse lääne suunas punktini 11° 00′ läänepikkust; sealt otse põhja suunas punktini 72° 30′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 30° 00′ idapikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 72° 00′ põhjalaiust; sealt otse lääne suunas punktini 26° 00′ idapikkust; sealt otse lõuna suunas Norra rannikuni; sealt lääne ja edela suunas piki Norra rannikut lähtepunktini.






  — | ICES II a 1. statistiline alarajoon

  See osa II rajoonist, mis piirneb järgmisi koordinaate ühendava joonega:






  Laiuskraad | Pikkuskraad |
| --- | --- | --- | --- |
| 73.50 N | 00.20 W |
| 73.50 N | 07.21 E |
| 73.45 N | 07.28 E |
| 73.14 N | 07.83 E |
| 72.76 N | 08.65 E |
| 72.49 N | 09.33 E |
| 72.31 N | 09.83 E |
| 72.18 N | 10.29 E |
| 71.98 N | 09.94 E |
| 71.91 N | 09.70 E |
| 71.64 N | 08.75 E |
| 71.36 N | 07.93 E |
| 71.13 N | 07.42 E |
| 70.79 N | 06.73 E |
| 70.17 N | 05.64 E |
| 69.79 N | 05.01 E |
| 69.56 N | 04.74 E |
| 69.32 N | 04.32 E |
| 69.10 N | 04.00 E |
| 68.86 N | 03.73 E |
| 68.69 N | 03.57 E |
| 68.46 N | 03.40 E |
| 68.23 N | 03.27 E |
| 67.98 N | 03.19 E |
| 67.77 N | 03.16 E |
| 67.57 N | 03.15 E |
| 67.37 N | 03.18 E |
| 67.18 N | 03.24 E |
| 67.01 N | 03.31 E |
| 66.84 N | 03.42 E |
| 66.43 N | 03.27 E |
| 66.39 N | 03.18 E |
| 66.23 N | 02.79 E |
| 65.95 N | 02.24 E |
| 65.64 N | 01.79 E |
| 65.38 N | 01.44 E |
| 65.32 N | 01.26 E |
| 65.08 N | 00.72 E |
| 64.72 N | 00.04 E |
| 64.43 N | 00.49 W |
| 64.84 N | 01.31 W |
| 64.92 N | 01.56 W |
| 65.13 N | 02.17 W |
| 65.22 N | 02.54 W |
| 65.39 N | 03.19 W |
| 65.47 N | 03.73 W |
| 65.55 N | 04.19 W |
| 65.59 N | 04.56 W |
| 65.69 N | 05.58 W |
| 65.96 N | 05.60 W |
| 66.22 N | 05.67 W |
| 66.47 N | 05.78 W |
| 67.09 N | 06.25 W |
| 67.61 N | 06.62 W |
| 67.77 N | 05.33 W |
| 67.96 N | 04.19 W |
| 68.10 N | 03.42 W |
| 68.33 N | 02.39 W |
| 68.55 N | 01.56 W |
| 68.86 N | 00.61 W |
| 69.14 N | 00.08 E |
| 69.44 N | 00.68 E |
| 69.76 N | 01.18 E |
| 69.97 N | 01.46 E |
| 70.21 N | 01.72 E |
| 70.43 N | 01.94 E |
| 70.63 N | 02.09 E |
| 70.89 N | 02.25 E |
| 71.14 N | 02.35 E |
| 71.35 N | 02.39 E |
| 71.61 N | 02.38 E |
| 71.83 N | 02.31 E |
| 72.01 N | 02.22 E |
| 72.24 N | 02.06 E |
| 72.43 N | 01.89 E |
| 72.60 N | 01.68 E |
| 72.75 N | 01.48 E |
| 72.99 N | 01.08 E |
| 73.31 N | 00.34 E |
| 73.50 N | 00.20 W |

—

ICES II a statistiline rajoon

Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktis 62° 00′ põhjalaiust Norra rannikul ning kulgeb otse lääne suunas punktini 4° 00′ läänepikkust; sealt otse põhja suunas punktini 63° 00′ põhjalaiust; sealt otse lääne suunas punktini 11° 00′ läänepikkust; sealt otse põhja suunas punktini 72° 30′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 30° 00′ idapikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 72° 00′ põhjalaiust; sealt otse lääne suunas punktini 26° 00′ idapikkust; sealt otse lõuna suunas Norra rannikuni; sealt lääne ja edela suunas piki Norra rannikut lähtepunktini.

—

ICES II a 1. statistiline alarajoon

See osa II rajoonist, mis piirneb järgmisi koordinaate ühendava joonega:

Laiuskraad

Pikkuskraad

73.50 N

00.20 W

73.50 N

07.21 E

73.45 N

07.28 E

73.14 N

07.83 E

72.76 N

08.65 E

72.49 N

09.33 E

72.31 N

09.83 E

72.18 N

10.29 E

71.98 N

09.94 E

71.91 N

09.70 E

71.64 N

08.75 E

71.36 N

07.93 E

71.13 N

07.42 E

70.79 N

06.73 E

70.17 N

05.64 E

69.79 N

05.01 E

69.56 N

04.74 E

69.32 N

04.32 E

69.10 N

04.00 E

68.86 N

03.73 E

68.69 N

03.57 E

68.46 N

03.40 E

68.23 N

03.27 E

67.98 N

03.19 E

67.77 N

03.16 E

67.57 N

03.15 E

67.37 N

03.18 E

67.18 N

03.24 E

67.01 N

03.31 E

66.84 N

03.42 E

66.43 N

03.27 E

66.39 N

03.18 E

66.23 N

02.79 E

65.95 N

02.24 E

65.64 N

01.79 E

65.38 N

01.44 E

65.32 N

01.26 E

65.08 N

00.72 E

64.72 N

00.04 E

64.43 N

00.49 W

64.84 N

01.31 W

64.92 N

01.56 W

65.13 N

02.17 W

65.22 N

02.54 W

65.39 N

03.19 W

65.47 N

03.73 W

65.55 N

04.19 W

65.59 N

04.56 W

65.69 N

05.58 W

65.96 N

05.60 W

66.22 N

05.67 W

66.47 N

05.78 W

67.09 N

06.25 W

67.61 N

06.62 W

67.77 N

05.33 W

67.96 N

04.19 W

68.10 N

03.42 W

68.33 N

02.39 W

68.55 N

01.56 W

68.86 N

00.61 W

69.14 N

00.08 E

69.44 N

00.68 E

69.76 N

01.18 E

69.97 N

01.46 E

70.21 N

01.72 E

70.43 N

01.94 E

70.63 N

02.09 E

70.89 N

02.25 E

71.14 N

02.35 E

71.35 N

02.39 E

71.61 N

02.38 E

71.83 N

02.31 E

72.01 N

02.22 E

72.24 N

02.06 E

72.43 N

01.89 E

72.60 N

01.68 E

72.75 N

01.48 E

72.99 N

01.08 E

73.31 N

00.34 E

73.50 N

00.20 W

| — | ICES II a 2. statistiline alarajoon

  See osa II a rajoonist, mis ei kuulu II a 1 alarajooni. |
| --- | --- |

—

ICES II a 2. statistiline alarajoon

See osa II a rajoonist, mis ei kuulu II a 1 alarajooni.

| — | ICES II b statistiline rajoon

  Veed, mis piirnevad joonega, mis kulgeb geograafiliselt põhjapooluselt piki meridiaani 30° 00′ idapikkust punktini 73° 30′ põhjalaiust; sealt otse lääne suunas punktini 11° 00′ läänepikkust; sealt otse põhja suunas geograafilise põhjapooluseni.






  — | ICES II b 1. statistiline alarajoon

  See osa II b rajoonist, mis piirneb järgmiste koordinaatidega:






  Laiuskraad | Pikkuskraad |
| --- | --- | --- | --- |
| 73.50 N | 07.21 E |
| 73.50 N | 00.20 W |
| 73.60 N | 00.48 W |
| 73.94 N | 01.88 W |
| 74.09 N | 02.70 W |
| 74.21 N | 05.00 W |
| 74.50 N | 04.38 W |
| 75.00 N | 04.29 W |
| 75.30 N | 04.19 W |
| 76.05 N | 04.30 W |
| 76.18 N | 04.09 W |
| 76.57 N | 02.52 W |
| 76.67 N | 02.10 W |
| 76.56 N | 01.60 W |
| 76.00 N | 00.80 E |
| 75.87 N | 01.12 E |
| 75.64 N | 01.71 E |
| 75.21 N | 03.06 E |
| 74.96 N | 04.07 E |
| 74.86 N | 04.55 E |
| 74.69 N | 05.19 E |
| 74.34 N | 06.39 E |
| 74.13 N | 06.51 E |
| 73.89 N | 06.74 E |
| 73.60 N | 07.06 E |
| 73.50 N | 07.21 E |

—

ICES II b statistiline rajoon

Veed, mis piirnevad joonega, mis kulgeb geograafiliselt põhjapooluselt piki meridiaani 30° 00′ idapikkust punktini 73° 30′ põhjalaiust; sealt otse lääne suunas punktini 11° 00′ läänepikkust; sealt otse põhja suunas geograafilise põhjapooluseni.

—

ICES II b 1. statistiline alarajoon

See osa II b rajoonist, mis piirneb järgmiste koordinaatidega:

Laiuskraad

Pikkuskraad

73.50 N

07.21 E

73.50 N

00.20 W

73.60 N

00.48 W

73.94 N

01.88 W

74.09 N

02.70 W

74.21 N

05.00 W

74.50 N

04.38 W

75.00 N

04.29 W

75.30 N

04.19 W

76.05 N

04.30 W

76.18 N

04.09 W

76.57 N

02.52 W

76.67 N

02.10 W

76.56 N

01.60 W

76.00 N

00.80 E

75.87 N

01.12 E

75.64 N

01.71 E

75.21 N

03.06 E

74.96 N

04.07 E

74.86 N

04.55 E

74.69 N

05.19 E

74.34 N

06.39 E

74.13 N

06.51 E

73.89 N

06.74 E

73.60 N

07.06 E

73.50 N

07.21 E

| — | ICES II b 2. statistiline alarajoon

  See osa II b rajoonist, mis ei kuulu II b 1 alarajooni. |
| --- | --- |

—

ICES II b 2. statistiline alarajoon

See osa II b rajoonist, mis ei kuulu II b 1 alarajooni.

ICES III statistiline alapiirkond

Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 7° 00′ idapikkust Norra rannikul ning kulgeb otse lõuna suunas punktini 57° 30′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 8° 00′ idapikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 57° 00′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas Taani rannikuni; sealt piki Jüütimaa loode- ja idarannikut Halsini; sealt üle Limfjordi idasuudme Egenseklosteri neemeni; sealt lõuna suunas piki Jüütimaa rannikut Taani ja Saksamaa idapoolse piiritähiseni; sealt piki Saksamaa, Poola, Venemaa, Leedu, Läti, Eesti, Venemaa, Soome, Rootsi ja Norra rannikut lähtepunktini.

| — | ICES III a statistiline rajoon

  Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 7° 00′ idapikkust Norra rannikul ning kulgeb otse lõuna suunas punktini 57° 30′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 8° 00′ idapikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 57° 00′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas Taani rannikuni; sealt piki Jüütimaa loode- ja idarannikut Halsini; sealt üle Limfjordi idasuudme Egenseklosteri neemeni; sealt lõuna suunas piki Jüütimaa rannikut kuni Hasenøre neemeni; sealt üle Suur-Belti väina Gnibeni neemeni; sealt piki Sjællandi põhjarannikut Gilbjergi neemeni; sealt läbi Oeresundi põhjasuudme Kullenini Rootsi rannikul; sealt ida ja põhja suunas piki Rootsi läänerannikut ja Norra lõunarannikut lähtepunktini. |
| --- | --- |

—

ICES III a statistiline rajoon

Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 7° 00′ idapikkust Norra rannikul ning kulgeb otse lõuna suunas punktini 57° 30′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 8° 00′ idapikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 57° 00′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas Taani rannikuni; sealt piki Jüütimaa loode- ja idarannikut Halsini; sealt üle Limfjordi idasuudme Egenseklosteri neemeni; sealt lõuna suunas piki Jüütimaa rannikut kuni Hasenøre neemeni; sealt üle Suur-Belti väina Gnibeni neemeni; sealt piki Sjællandi põhjarannikut Gilbjergi neemeni; sealt läbi Oeresundi põhjasuudme Kullenini Rootsi rannikul; sealt ida ja põhja suunas piki Rootsi läänerannikut ja Norra lõunarannikut lähtepunktini.

| — | ICES III b ja c statistiline rajoon

  Veed, mis piirnevad joonega, mis kulgeb Hasenøre neemest Jüütimaa idarannikul kuni Gnibeni neemeni Sjællandi läänerannikul ja Gilbjergi neemeni; sealt üle Oeresundi põhjasuudme Kullenini Rootsi rannikul; sealt lõuna suunas piki Rootsi rannikut Falsterbo majakani; sealt üle Oeresundi lõunasuudme Stevnsi majakani; sealt piki Sjællandi kagurannikut; sealt üle Storstrømi väina idasuudme; sealt piki Falsteri saare idarannikut Gedserini; sealt Darsser Ortini Saksamaa rannikul; sealt edela suunas piki Saksamaa rannikut ja Jüütimaa idarannikut lähtepunktini.






  — | ICES 22. statistiline alarajoon (BAL 22)

  Veed, mis piirnevad joonega, mis algab Hasenøre neemest (56° 09′ põhjalaiust, 10° 44′ idapikkust) Jüütimaa idarannikul kuni Gnibeni neemeni (56° 01′ põhjalaiust, 11° 18′ idapikkust) Sjællandi läänerannikul; sealt piki Sjællandi lääne- ja lõunarannikut punktini 12° 00′ idapikkust; sealt otse lõuna suunas Falsteri saareni; sealt piki Falsteri saare idarannikut Gedser Oddeni (54° 34′ põhjalaiust, 11° 58′ idapikkust); sealt otse ida suunas punktini 12° 00′ idapikkust; sealt otse lõuna suunas Saksamaa rannikuni; sealt edela suunas piki Saksamaa rannikut ja Jüütimaa idarannikut lähtepunktini. |
| --- | --- | --- |

—

ICES III b ja c statistiline rajoon

Veed, mis piirnevad joonega, mis kulgeb Hasenøre neemest Jüütimaa idarannikul kuni Gnibeni neemeni Sjællandi läänerannikul ja Gilbjergi neemeni; sealt üle Oeresundi põhjasuudme Kullenini Rootsi rannikul; sealt lõuna suunas piki Rootsi rannikut Falsterbo majakani; sealt üle Oeresundi lõunasuudme Stevnsi majakani; sealt piki Sjællandi kagurannikut; sealt üle Storstrømi väina idasuudme; sealt piki Falsteri saare idarannikut Gedserini; sealt Darsser Ortini Saksamaa rannikul; sealt edela suunas piki Saksamaa rannikut ja Jüütimaa idarannikut lähtepunktini.

—

ICES 22. statistiline alarajoon (BAL 22)

Veed, mis piirnevad joonega, mis algab Hasenøre neemest (56° 09′ põhjalaiust, 10° 44′ idapikkust) Jüütimaa idarannikul kuni Gnibeni neemeni (56° 01′ põhjalaiust, 11° 18′ idapikkust) Sjællandi läänerannikul; sealt piki Sjællandi lääne- ja lõunarannikut punktini 12° 00′ idapikkust; sealt otse lõuna suunas Falsteri saareni; sealt piki Falsteri saare idarannikut Gedser Oddeni (54° 34′ põhjalaiust, 11° 58′ idapikkust); sealt otse ida suunas punktini 12° 00′ idapikkust; sealt otse lõuna suunas Saksamaa rannikuni; sealt edela suunas piki Saksamaa rannikut ja Jüütimaa idarannikut lähtepunktini.

| — | ICES 23. statistiline alarajoon (BAL 23)

  Veed, mis piirnevad joonega, mis algab Gilbjergi neemest (56° 08′ põhjalaiust, 12° 18′ idapikkust) Sjællandi põhjarannikul Kullenini (56° 18′ põhjalaiust, 12° 28′ idapikkust) Rootsi rannikul; sealt lõuna suunas piki Rootsi rannikut Falsterbo majakani (55° 23′ põhjalaiust, 12° 50′ idapikkust); sealt üle Sundi lõunasuudme Stevnsi majakani (55° 19′ põhjalaiust, 12° 29′ idapikkust) Sjællandi rannikul; sealt põhja suunas piki Sjællandi idarannikut lähtepunktini. |
| --- | --- |

—

ICES 23. statistiline alarajoon (BAL 23)

Veed, mis piirnevad joonega, mis algab Gilbjergi neemest (56° 08′ põhjalaiust, 12° 18′ idapikkust) Sjællandi põhjarannikul Kullenini (56° 18′ põhjalaiust, 12° 28′ idapikkust) Rootsi rannikul; sealt lõuna suunas piki Rootsi rannikut Falsterbo majakani (55° 23′ põhjalaiust, 12° 50′ idapikkust); sealt üle Sundi lõunasuudme Stevnsi majakani (55° 19′ põhjalaiust, 12° 29′ idapikkust) Sjællandi rannikul; sealt põhja suunas piki Sjællandi idarannikut lähtepunktini.

| — | ICES 24. statistiline alarajoon (BAL 24)

  Veed, mis piirnevad joonega, mis algab Stevnsi majakast (55° 19′ põhjalaiust, 12° 29′ idapikkust) Sjællandi idarannikul ja kulgeb üle Sundi lõunasuudme Falsterbo majakani (55° 23′ põhjalaiust, 12° 50′ idapikkust) Rootsi rannikul; sealt piki Rootsi lõunarannikut Sandhammareni majakani (55 24′ põhjalaiust, 14° 12′ idapikkust); sealt Hammerodde majakani (55° 18′ põhjalaiust, 14° 47′ idapikkust) Bornholmi põhjarannikul; sealt piki Bornholmi lääne- ja lõunarannikut punktini 15° 00′ idapikkust; sealt otse lõuna suunas Poola rannikuni; sealt lääne suunas piki Poola ja Saksamaa rannikut punktini 12° 00′ idapikkust; sealt otse põhja suunas punktini 54° 34′ põhjalaiust ja 12° 00′ idapikkust; sealt otse lääne suunas Gedser Oddeni (54° 34′ põhjalaiust, 11° 58′ idapikkust); sealt piki Falsteri saare ida- ja põhjarannikut punktini 12° 00′ idapikkust; sealt otse põhja suunas Sjællandi lõunarannikuni; sealt lääne ja põhja suunas piki Sjællandi läänerannikut lähtepunktini. |
| --- | --- |

—

ICES 24. statistiline alarajoon (BAL 24)

Veed, mis piirnevad joonega, mis algab Stevnsi majakast (55° 19′ põhjalaiust, 12° 29′ idapikkust) Sjællandi idarannikul ja kulgeb üle Sundi lõunasuudme Falsterbo majakani (55° 23′ põhjalaiust, 12° 50′ idapikkust) Rootsi rannikul; sealt piki Rootsi lõunarannikut Sandhammareni majakani (55 24′ põhjalaiust, 14° 12′ idapikkust); sealt Hammerodde majakani (55° 18′ põhjalaiust, 14° 47′ idapikkust) Bornholmi põhjarannikul; sealt piki Bornholmi lääne- ja lõunarannikut punktini 15° 00′ idapikkust; sealt otse lõuna suunas Poola rannikuni; sealt lääne suunas piki Poola ja Saksamaa rannikut punktini 12° 00′ idapikkust; sealt otse põhja suunas punktini 54° 34′ põhjalaiust ja 12° 00′ idapikkust; sealt otse lääne suunas Gedser Oddeni (54° 34′ põhjalaiust, 11° 58′ idapikkust); sealt piki Falsteri saare ida- ja põhjarannikut punktini 12° 00′ idapikkust; sealt otse põhja suunas Sjællandi lõunarannikuni; sealt lääne ja põhja suunas piki Sjællandi läänerannikut lähtepunktini.

| — | ICES 25. statistiline alarajoon (BAL 25)

  Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 56° 30′põhjalaiust Rootsi idarannikul ja kulgeb otse ida suunas Ölandi saare läänerannikuni; kulgeb Ölandi saarest lõuna poolt mööda punktini 56° 30′ põhjalaiust Ölandi idarannikul; sealt otse ida suunas punktini 18° 00′ idapikkust; sealt otse lõuna suunas Poola rannikuni; sealt lääne suunas piki Poola rannikut punktini 15° 00′ idapikkust; sealt otse põhja suunas Bornholmi saareni; sealt piki Bornholmi lõuna- ja läänerannikut Hammerodde majakani (55° 18′ põhjalaiust, 14° 47′ idapikkust); sealt Sandhammareni majakani (55° 24′ põhjalaiust, 14° 12′ idapikkust) Rootsi lõunarannikul; sealt põhja suunas piki Rootsi idarannikut lähtepunktini. |
| --- | --- |

—

ICES 25. statistiline alarajoon (BAL 25)

Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 56° 30′põhjalaiust Rootsi idarannikul ja kulgeb otse ida suunas Ölandi saare läänerannikuni; kulgeb Ölandi saarest lõuna poolt mööda punktini 56° 30′ põhjalaiust Ölandi idarannikul; sealt otse ida suunas punktini 18° 00′ idapikkust; sealt otse lõuna suunas Poola rannikuni; sealt lääne suunas piki Poola rannikut punktini 15° 00′ idapikkust; sealt otse põhja suunas Bornholmi saareni; sealt piki Bornholmi lõuna- ja läänerannikut Hammerodde majakani (55° 18′ põhjalaiust, 14° 47′ idapikkust); sealt Sandhammareni majakani (55° 24′ põhjalaiust, 14° 12′ idapikkust) Rootsi lõunarannikul; sealt põhja suunas piki Rootsi idarannikut lähtepunktini.

| — | ICES 26. statistiline alarajoon (BAL 26)

  Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 56° 30′ põhjalaiust, 18° 00′ idapikkust ning kulgeb otse ida suunas Läti läänerannikuni; sealt lõuna suunas piki Läti, Leedu, Venemaa ja Poola rannikut punktini 18° 00′ idapikkust Poola rannikul; sealt otse põhja suunas lähtepunktini. |
| --- | --- |

—

ICES 26. statistiline alarajoon (BAL 26)

Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 56° 30′ põhjalaiust, 18° 00′ idapikkust ning kulgeb otse ida suunas Läti läänerannikuni; sealt lõuna suunas piki Läti, Leedu, Venemaa ja Poola rannikut punktini 18° 00′ idapikkust Poola rannikul; sealt otse põhja suunas lähtepunktini.

| — | ICES 27. statistiline alarajoon (BAL 27)

  Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 59° 41′ põhjalaiust ja 19° 00′ idapikkust Rootsi maismaa idarannikul ning kulgeb otse lõuna suunas Ojamaa saare põhjarannikuni; sealt lõuna suunas piki Ojamaa läänerannikut punktini 57° 00′ põhjalaiust; sealt otse lääne suunas punktini 18° 00′ idapikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 56° 30′ põhjalaiust; sealt otse lääne suunas Ölandi saare idarannikuni; sealt pärast Ölandi lõunapoolsest küljest möödumist punktini 56° 30′ põhjalaiust Ölandi läänerannikul; sealt otse lääne suunas Rootsi rannikuni; sealt põhja suunas piki Rootsi idarannikut lähtepunktini. |
| --- | --- |

—

ICES 27. statistiline alarajoon (BAL 27)

Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 59° 41′ põhjalaiust ja 19° 00′ idapikkust Rootsi maismaa idarannikul ning kulgeb otse lõuna suunas Ojamaa saare põhjarannikuni; sealt lõuna suunas piki Ojamaa läänerannikut punktini 57° 00′ põhjalaiust; sealt otse lääne suunas punktini 18° 00′ idapikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 56° 30′ põhjalaiust; sealt otse lääne suunas Ölandi saare idarannikuni; sealt pärast Ölandi lõunapoolsest küljest möödumist punktini 56° 30′ põhjalaiust Ölandi läänerannikul; sealt otse lääne suunas Rootsi rannikuni; sealt põhja suunas piki Rootsi idarannikut lähtepunktini.

| — | ICES 28. statistiline alarajoon (BAL 28)

  Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 58° 30′ põhjalaiust ja 19° 00′ idapikkust ning kulgeb otse ida suunas Saaremaa läänerannikuni; sealt pärast Saaremaa põhjapoolsest küljest möödumist punktini 58° 30′ põhjalaiust Saaremaa idarannikul; sealt otse ida suunas Eesti rannikuni; sealt lõuna suunas piki Eesti ja Läti läänerannikut punktini 56° 30′ põhjalaiust; sealt otse lääne suunas punktini 18° 00′ idapikkust; sealt otse põhja suunas punktini 57° 00′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas Ojamaa saare läänerannikuni; sealt põhja suunas punktini 19° 00′ idapikkust Ojamaa põhjarannikul; sealt otse põhja suunas lähtepunktini.






  — | ICES statistiline alarajoon 28-1 (BAL 28.1)
  Veed, mis piirnevad läänes Ovisi majakast (57° 34.1234′N, 21° 42.9574′E) Läti läänerannikul Saaremaa Loodeneeme kaljurahuni (57° 57.4760′N, 21° 58.2789′E), sealt lõuna suunas Sõrve poolsaare lõunatipuni ning sealt kirde suunas piki Saaremaa rannikut kulgeva joonega ning põhjas joonega, mis kulgeb punktist 58° 30.0′ N, 23° 13.2′ E punktini 58° 30′ N, 23o 41.1′ E. |
| --- | --- | --- |

—

ICES 28. statistiline alarajoon (BAL 28)

Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 58° 30′ põhjalaiust ja 19° 00′ idapikkust ning kulgeb otse ida suunas Saaremaa läänerannikuni; sealt pärast Saaremaa põhjapoolsest küljest möödumist punktini 58° 30′ põhjalaiust Saaremaa idarannikul; sealt otse ida suunas Eesti rannikuni; sealt lõuna suunas piki Eesti ja Läti läänerannikut punktini 56° 30′ põhjalaiust; sealt otse lääne suunas punktini 18° 00′ idapikkust; sealt otse põhja suunas punktini 57° 00′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas Ojamaa saare läänerannikuni; sealt põhja suunas punktini 19° 00′ idapikkust Ojamaa põhjarannikul; sealt otse põhja suunas lähtepunktini.

—

ICES statistiline alarajoon 28-1 (BAL 28.1)

Veed, mis piirnevad läänes Ovisi majakast (57° 34.1234′N, 21° 42.9574′E) Läti läänerannikul Saaremaa Loodeneeme kaljurahuni (57° 57.4760′N, 21° 58.2789′E), sealt lõuna suunas Sõrve poolsaare lõunatipuni ning sealt kirde suunas piki Saaremaa rannikut kulgeva joonega ning põhjas joonega, mis kulgeb punktist 58° 30.0′ N, 23° 13.2′ E punktini 58° 30′ N, 23o 41.1′ E.

| — | ICES statistiline alarajoon 28-2 (BAL 28.2)
  Need 28. alarajooni osad, mis ei kuulu alarajooni 28-1. |
| --- | --- |

—

ICES statistiline alarajoon 28-2 (BAL 28.2)

Need 28. alarajooni osad, mis ei kuulu alarajooni 28-1.

| — | ICES 29. statistiline alarajoon (BAL 29)

  Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 60° 30′ põhjalaiust Rootsi maismaa idarannikul ja kulgeb otse ida suunas Soome maismaarannikuni; sealt lõuna suunas piki Soome lääne- ja lõunarannikut punktini 23° 00′ idapikkust maismaa lõunarannikul; sealt otse lõuna suunas punktini 59° 00′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas Eesti maismaarannikuni; sealt lõuna suunas piki Eesti läänerannikut punktini 58° 30′ põhjalaiust; sealt otse lääne suunas Saaremaa idarannikuni; sealt pärast Saarema põhjapoolsest küljest möödumist punktini 58° 30′ põhjalaiust Saaremaa läänerannikul; sealt otse lääne suunas punktini 19° 00′ idapikkust; siis otse põhja suunas punktini 59° 41′ põhjalaiust Rootsi maismaa idarannikul; sealt põhja suunas piki Rootsi idarannikut lähtepunktini. |
| --- | --- |

—

ICES 29. statistiline alarajoon (BAL 29)

Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 60° 30′ põhjalaiust Rootsi maismaa idarannikul ja kulgeb otse ida suunas Soome maismaarannikuni; sealt lõuna suunas piki Soome lääne- ja lõunarannikut punktini 23° 00′ idapikkust maismaa lõunarannikul; sealt otse lõuna suunas punktini 59° 00′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas Eesti maismaarannikuni; sealt lõuna suunas piki Eesti läänerannikut punktini 58° 30′ põhjalaiust; sealt otse lääne suunas Saaremaa idarannikuni; sealt pärast Saarema põhjapoolsest küljest möödumist punktini 58° 30′ põhjalaiust Saaremaa läänerannikul; sealt otse lääne suunas punktini 19° 00′ idapikkust; siis otse põhja suunas punktini 59° 41′ põhjalaiust Rootsi maismaa idarannikul; sealt põhja suunas piki Rootsi idarannikut lähtepunktini.

| — | ICES 30. statistiline alarajoon (BAL 30)

  Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 63° 30′ põhjalaiust Rootsi idarannikul ja kulgeb otse ida suunas Soome maismaarannikuni; sealt lõuna suunas piki Soome rannikut punktini 60° 30′ põhjalaiust; sealt otse lääne suunas Rootsi maismaarannikuni; sealt põhja suunas piki Rootsi idarannikut lähtepunktini. |
| --- | --- |

—

ICES 30. statistiline alarajoon (BAL 30)

Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 63° 30′ põhjalaiust Rootsi idarannikul ja kulgeb otse ida suunas Soome maismaarannikuni; sealt lõuna suunas piki Soome rannikut punktini 60° 30′ põhjalaiust; sealt otse lääne suunas Rootsi maismaarannikuni; sealt põhja suunas piki Rootsi idarannikut lähtepunktini.

| — | ICES statistiline alarajoon 31 (BAL 31)

  Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 63° 30′ põhjalaiust Rootsi idarannikul, kulgeb pärast põhjas Põhjalahest möödumist punktini 63° 30′ põhjalaiust Soome maismaa läänerannikul; sealt otse lääne suunas lähtepunktini. |
| --- | --- |

—

ICES statistiline alarajoon 31 (BAL 31)

Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 63° 30′ põhjalaiust Rootsi idarannikul, kulgeb pärast põhjas Põhjalahest möödumist punktini 63° 30′ põhjalaiust Soome maismaa läänerannikul; sealt otse lääne suunas lähtepunktini.

| — | ICES statistiline alarajoon 32 (BAL 32)

  Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 23° 00′ idapikkust Soome lõunarannikul ja kulgeb pärast idas Soome lahest möödumist punktini 59° 00′ põhjalaiust Eesti läänerannikul; sealt otse lääne suunas punktini 23° 00′ idapikkust; sealt otse põhja suunas lähtepunktini. |
| --- | --- |

—

ICES statistiline alarajoon 32 (BAL 32)

Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 23° 00′ idapikkust Soome lõunarannikul ja kulgeb pärast idas Soome lahest möödumist punktini 59° 00′ põhjalaiust Eesti läänerannikul; sealt otse lääne suunas punktini 23° 00′ idapikkust; sealt otse põhja suunas lähtepunktini.

ICES IV statistiline alapiirkond

Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 62° 00′ põhjalaiust Norra rannikul ja kulgeb otse lääne suunas punktini 4° 00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas Šotimaa rannikuni; sealt ida ja lõuna suunas piki Šotimaa ja Inglismaa rannikut punktini 51° 00′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas Prantsusmaa rannikuni; sealt kirde suunas piki Prantsusmaa, Belgia, Madalmaade ja Saksamaa rannikut Saksamaa ja Taani läänepoolse piiritähiseni; sealt piki Jüütimaa läänerannikut Thyborønini; sealt lõuna ja ida suunas piki Limfjordi lõunarannikut Egenseklosteri neemeni; sealt üle Limfjordi idasuudme Halsini; sealt lääne suunas piki Limfjordi põhjarannikut Agger Tange lõunapoolseima tipuni; sealt põhja suunas piki Jüütimaa läänerannikut punktini 57° 00′ põhjalaiust; sealt otse lääne suunas punktini 8° 00′ idapikkust; sealt otse põhja suunas punktini 57° 30′ põhjalaiust; sealt otse lääne suunas punktini 7° 00′ idapikkust; sealt otse põhja suunas Norra rannikuni; sealt loode suunas piki Norra rannikut lähtepunktini.

| — | ICES IV a statistiline rajoon

  Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 62° 00′ põhjalaiust Norra rannikul ja kulgeb otse lääne suunas punktini 3° 00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas Šotimaa rannikuni; sealt ida ja lõuna suunas piki Šotimaa rannikut punktini 57° 30′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 7° 00′ idapikkust; sealt otse põhja suunas Norra rannikuni; sealt loode suunas piki Norra rannikut lähtepunktini. |
| --- | --- |

—

ICES IV a statistiline rajoon

Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 62° 00′ põhjalaiust Norra rannikul ja kulgeb otse lääne suunas punktini 3° 00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas Šotimaa rannikuni; sealt ida ja lõuna suunas piki Šotimaa rannikut punktini 57° 30′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 7° 00′ idapikkust; sealt otse põhja suunas Norra rannikuni; sealt loode suunas piki Norra rannikut lähtepunktini.

| — | ICES IV b statistiline rajoon

  Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 57° 00′ põhjalaiust Taani läänerannikul ja kulgeb otse lääne suunas punktini 8° 00′ idapikkust; sealt otse põhja suunas punktini 57° 30′ põhjalaiust; sealt otse lääne suunas Šotimaa rannikuni; sealt lõuna suunas piki Šotimaa ja Inglismaa rannikut punktini 53° 30′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas Saksamaa rannikuni; sealt kirde suunas piki Jüütimaa rannikut Thyborønini; sealt lõuna ja ida suunas piki Limfjordi lõunarannikut Egenseklosteri neemeni; sealt üle Limfjordi idasuudme Halsini; sealt lääne suunas piki Limfjordi põhjarannikut Agger Tange lõunapoolseima tipuni; sealt põhja suunas piki Jüütimaa läänerannikut lähtepunktini. |
| --- | --- |

—

ICES IV b statistiline rajoon

Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 57° 00′ põhjalaiust Taani läänerannikul ja kulgeb otse lääne suunas punktini 8° 00′ idapikkust; sealt otse põhja suunas punktini 57° 30′ põhjalaiust; sealt otse lääne suunas Šotimaa rannikuni; sealt lõuna suunas piki Šotimaa ja Inglismaa rannikut punktini 53° 30′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas Saksamaa rannikuni; sealt kirde suunas piki Jüütimaa rannikut Thyborønini; sealt lõuna ja ida suunas piki Limfjordi lõunarannikut Egenseklosteri neemeni; sealt üle Limfjordi idasuudme Halsini; sealt lääne suunas piki Limfjordi põhjarannikut Agger Tange lõunapoolseima tipuni; sealt põhja suunas piki Jüütimaa läänerannikut lähtepunktini.

| — | ICES IV c statistiline rajoon

  Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 53° 30′ põhjalaiust Saksamaa läänerannikul ja kulgeb otse lääne suunas Inglismaa rannikuni; sealt lõuna suunas punktini 51° 00′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas Prantsusmaa rannikuni; sealt kirde suunas piki Prantsusmaa, Belgia, Madalmaade ja Saksamaa rannikut lähtepunktini. |
| --- | --- |

—

ICES IV c statistiline rajoon

Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 53° 30′ põhjalaiust Saksamaa läänerannikul ja kulgeb otse lääne suunas Inglismaa rannikuni; sealt lõuna suunas punktini 51° 00′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas Prantsusmaa rannikuni; sealt kirde suunas piki Prantsusmaa, Belgia, Madalmaade ja Saksamaa rannikut lähtepunktini.

ICES V statistiline alapiirkond

Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 68° 00′ põhjalaiust ja 11° 00′ läänepikkust ning kulgeb otse lääne suunas punktini 27° 00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 62° 00′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 15° 00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 60° 00′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 5° 00′ läänepikkust; sealt otse põhja suunas punktini 60° 30′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 4° 00′ läänepikkust; sealt otse põhja suunas punktini 63° 00′ põhjalaiust; sealt otse lääne suunas punktini 11° 00′ läänepikkust; sealt otse põhja suunas lähtepunktini.

| — | ICES V a statistiline rajoon

  Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 68° 00′ põhjalaiust ja 11° 00′ läänepikkust; sealt otse lääne suunas punktini 27° 00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 62° 00′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 15° 00′ läänepikkust; sealt otse põhja suunas punktini 63° 00′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 11° 00′ läänepikkust; sealt otse põhja suunas lähtepunktini.






  — | ICES V a 1. statistiline alarajoon

  Ala, mis jääb järgmiste koordinaatidega ristküliku sisse:






  Laiuskraad | Pikkuskraad |
| --- | --- | --- | --- |
| 63.00 N | 24.00 W |
| 62.00 N | 24.00 W |
| 62.00 N | 27.00 W |
| 63.00 N | 27.00 W |
| 63.00 N | 24.00 W |

—

ICES V a statistiline rajoon

Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 68° 00′ põhjalaiust ja 11° 00′ läänepikkust; sealt otse lääne suunas punktini 27° 00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 62° 00′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 15° 00′ läänepikkust; sealt otse põhja suunas punktini 63° 00′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 11° 00′ läänepikkust; sealt otse põhja suunas lähtepunktini.

—

ICES V a 1. statistiline alarajoon

Ala, mis jääb järgmiste koordinaatidega ristküliku sisse:

Laiuskraad

Pikkuskraad

63.00 N

24.00 W

62.00 N

24.00 W

62.00 N

27.00 W

63.00 N

27.00 W

63.00 N

24.00 W

| — | ICES V a 2. statistiline alarajoon

  V a rajooni ülejäänud osa, mis ei kuulu V a 1 alarajooni. . |
| --- | --- |

—

ICES V a 2. statistiline alarajoon

V a rajooni ülejäänud osa, mis ei kuulu V a 1 alarajooni. .

| — | ICES V b statistiline rajoon

  Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 63° 00′ põhjalaiust ja 4° 00′ läänepikkust ning kulgeb otse lääne suunas punktini 15° 00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 60° 00′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 5° 00′ läänepikkust; sealt otse põhja suunas punktini 60° 00′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 4° 00′ läänepikkust; sealt otse põhja suunas lähtepunktini.






  — | ICES V b 1. statistiline alarajoon

  Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 63° 00′ põhjalaiust ja 4° 00′ läänepikkust ning kulgeb otse lääne suunas punktini 15° 00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 60° 00′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 10° 00′ läänepikkust; sealt otse põhja suunas punktini 61° 30′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 8° 00′ läänepikkust; sealt piki loksodroomi punktini 61° 15′ põhjalaiust ja 7° 30′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 60° 30′ põhjalaiust; sealt otse lääne suunas punktini 8° 00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 60° 00′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 5° 00′ läänepikkust; sealt otse põhja suunas punktini 60° 30′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 4° 00′ läänepikkust; sealt otse põhja suunas lähtepunktini.






  — | ICES V b 1 a statistiline alarajoon
  V b 1 alarajooni osad, mis piirnevad järgmisi koordinaate ühendava joonega:






  Laiuskraad | Pikkuskraad |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 60.49 N | 15.00 W |
| 60.71 N | 13.99 W |
| 60.15 N | 13.29 W |
| 60.00 N | 13.50 W |
| 60.00 N | 15.00 W |
| 60.49 N | 15.00 W |

—

ICES V b statistiline rajoon

Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 63° 00′ põhjalaiust ja 4° 00′ läänepikkust ning kulgeb otse lääne suunas punktini 15° 00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 60° 00′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 5° 00′ läänepikkust; sealt otse põhja suunas punktini 60° 00′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 4° 00′ läänepikkust; sealt otse põhja suunas lähtepunktini.

—

ICES V b 1. statistiline alarajoon

Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 63° 00′ põhjalaiust ja 4° 00′ läänepikkust ning kulgeb otse lääne suunas punktini 15° 00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 60° 00′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 10° 00′ läänepikkust; sealt otse põhja suunas punktini 61° 30′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 8° 00′ läänepikkust; sealt piki loksodroomi punktini 61° 15′ põhjalaiust ja 7° 30′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 60° 30′ põhjalaiust; sealt otse lääne suunas punktini 8° 00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 60° 00′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 5° 00′ läänepikkust; sealt otse põhja suunas punktini 60° 30′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 4° 00′ läänepikkust; sealt otse põhja suunas lähtepunktini.

—

ICES V b 1 a statistiline alarajoon

V b 1 alarajooni osad, mis piirnevad järgmisi koordinaate ühendava joonega:

Laiuskraad

Pikkuskraad

60.49 N

15.00 W

60.71 N

13.99 W

60.15 N

13.29 W

60.00 N

13.50 W

60.00 N

15.00 W

60.49 N

15.00 W

| — | ICES V b 1 b statistiline alarajoon
  V b 1 alarajooni osad, mis ei kuulu V b 1 a alarajooni. |
| --- | --- |

—

ICES V b 1 b statistiline alarajoon

V b 1 alarajooni osad, mis ei kuulu V b 1 a alarajooni.

| — | ICES V b 2. statistiline alarajoon

  Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 60° 00′ põhjalaiust ja 10° 00′ läänepikkust ning kulgeb otse põhja suunas punktini 61° 30′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 8° 00′ läänepikkust; sealt piki loksodroomi punktini 61° 15′ põhjalaiust ja 7° 30′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 60° 30′ põhjalaiust; sealt otse lääne suunas punktini 8° 00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 60° 00′ põhjaliust; sealt otse lääne suunas lähtepunktini. |
| --- | --- |

—

ICES V b 2. statistiline alarajoon

Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 60° 00′ põhjalaiust ja 10° 00′ läänepikkust ning kulgeb otse põhja suunas punktini 61° 30′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 8° 00′ läänepikkust; sealt piki loksodroomi punktini 61° 15′ põhjalaiust ja 7° 30′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 60° 30′ põhjalaiust; sealt otse lääne suunas punktini 8° 00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 60° 00′ põhjaliust; sealt otse lääne suunas lähtepunktini.

ICES VI statistiline alapiirkond

Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 4° 00′ läänepikkust Šotimaa põhjarannikul ja kulgeb otse põhja suunas punktini 60° 30′ põhjalaiust; sealt otse lääne suunas punktini 5° 00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 60° 00′ põhjalaiust; sealt otse lääne suunas punktini 18° 00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 54° 30′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas Iirimaa rannikuni; sealt põhja ja ida suunas piki Iirimaa ja Põhja-Iirimaa rannikut punktini 55° 00′ põhjalaiust Põhja-Iirimaa idarannikul; sealt otse ida suunas Šotimaa rannikuni; sealt põhja suunas piki Šotimaa läänerannikut lähtepunktini.

| — | ICES VI a statistiline rajoon

  Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 4° 00′ läänepikkust Šotimaa rannikul ja kulgeb otse põhja suunas punktini 60° 30′ põhjalaiust; sealt otse lääne suunas punktini 5° 00′ läänpikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 60° 00′ põhjalaiust; sealt otse lääne suunas punktini 12° 00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 54° 30′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas Iirimaa rannikuni; sealt põhja ja ida suunas piki Iirimaa ja Põhja-Iirimaa rannikut punktini 55° 00′ põhjalaiust Põhja-Iirimaa idarannikul; sealt otse ida suunas Šotimaa rannikuni; sealt põhja suunas piki Šotimaa läänerannikut lähtepunktini. |
| --- | --- |

—

ICES VI a statistiline rajoon

Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 4° 00′ läänepikkust Šotimaa rannikul ja kulgeb otse põhja suunas punktini 60° 30′ põhjalaiust; sealt otse lääne suunas punktini 5° 00′ läänpikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 60° 00′ põhjalaiust; sealt otse lääne suunas punktini 12° 00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 54° 30′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas Iirimaa rannikuni; sealt põhja ja ida suunas piki Iirimaa ja Põhja-Iirimaa rannikut punktini 55° 00′ põhjalaiust Põhja-Iirimaa idarannikul; sealt otse ida suunas Šotimaa rannikuni; sealt põhja suunas piki Šotimaa läänerannikut lähtepunktini.

| — | ICES VI b statistiline rajoon

  Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 60° 00′ põhjalaiust ja 12° 00′ läänepikkust ning kulgeb otse lääne suunas punktini 18° 00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 54° 30′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 12° 00′ läänepikkust; sealt otse põhja suunas lähtepunktini.






  — | ICES VI b 1. statistiline alarajoon

  VI b rajooni osad, mis piirnevad järgmisi koordinaate ühendava joonega:






  Laiuskraad | Pikkuskraad |
| --- | --- | --- | --- |
| 54.50 N | 18.00 W |
| 60.00 N | 18.00 W |
| 60.00 N | 13.50 W |
| 60.15 N | 13.29 W |
| 59.65 N | 13.99 W |
| 59.01 N | 14.57 W |
| 58.51 N | 14.79 W |
| 57.87 N | 14.88 W |
| 57.01 N | 14.63 W |
| 56.57 N | 14.34 W |
| 56.50 N | 14.44 W |
| 56.44 N | 14.54 W |
| 56.37 N | 14.62 W |
| 56.31 N | 14.72 W |
| 56.24 N | 14.80 W |
| 56.17 N | 14.89 W |
| 56.09 N | 14.97 W |
| 56.02 N | 15.04 W |
| 55.95 N | 15.11 W |
| 55.88 N | 15.19 W |
| 55.80 N | 15.27 W |
| 55.73 N | 15.34 W |
| 55.65 N | 15.41 W |
| 55.57 N | 15.47 W |
| 55.50 N | 15.54 W |
| 55.42 N | 15.60 W |
| 55.34 N | 15.65 W |
| 55.26 N | 15.70 W |
| 55.18 N | 15.75 W |
| 55.09 N | 15.79 W |
| 55.01 N | 15.83 W |
| 54.93 N | 15.87 W |
| 54.84 N | 15.90 W |
| 54.76 N | 15.92 W |
| 54.68 N | 15.95 W |
| 54.59 N | 15.97 W |
| 54.51 N | 15.99 W |
| 54.50 N | 15.99 W |
| 54.50 N | 18.00 W |

—

ICES VI b statistiline rajoon

Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 60° 00′ põhjalaiust ja 12° 00′ läänepikkust ning kulgeb otse lääne suunas punktini 18° 00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 54° 30′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 12° 00′ läänepikkust; sealt otse põhja suunas lähtepunktini.

—

ICES VI b 1. statistiline alarajoon

VI b rajooni osad, mis piirnevad järgmisi koordinaate ühendava joonega:

Laiuskraad

Pikkuskraad

54.50 N

18.00 W

60.00 N

18.00 W

60.00 N

13.50 W

60.15 N

13.29 W

59.65 N

13.99 W

59.01 N

14.57 W

58.51 N

14.79 W

57.87 N

14.88 W

57.01 N

14.63 W

56.57 N

14.34 W

56.50 N

14.44 W

56.44 N

14.54 W

56.37 N

14.62 W

56.31 N

14.72 W

56.24 N

14.80 W

56.17 N

14.89 W

56.09 N

14.97 W

56.02 N

15.04 W

55.95 N

15.11 W

55.88 N

15.19 W

55.80 N

15.27 W

55.73 N

15.34 W

55.65 N

15.41 W

55.57 N

15.47 W

55.50 N

15.54 W

55.42 N

15.60 W

55.34 N

15.65 W

55.26 N

15.70 W

55.18 N

15.75 W

55.09 N

15.79 W

55.01 N

15.83 W

54.93 N

15.87 W

54.84 N

15.90 W

54.76 N

15.92 W

54.68 N

15.95 W

54.59 N

15.97 W

54.51 N

15.99 W

54.50 N

15.99 W

54.50 N

18.00 W

| — | ICES VI b 2. statistiline alarajoon

  Rajooni VI b ülejäänud osa, mis ei kuulu VI b 1. alarajooni. |
| --- | --- |

—

ICES VI b 2. statistiline alarajoon

Rajooni VI b ülejäänud osa, mis ei kuulu VI b 1. alarajooni.

ICES VII statistiline alapiirkond

Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 54° 30′ põhjalaiust Iirimaa läänerannikul ja kulgeb otse lääne suunas punktini 18° 00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 48° 00′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas Prantsusmaa rannikuni; sealt põhja ja kirde suunas piki Prantsusmaa rannikut punktini 51° 00′ põhjalaiust; sealt otse lääne suunas Inglismaa kagurannikuni; sealt lääne ja põhja suunas piki Inglismaa, Walesi ja Šotimaa rannikut punktini 55° 00′ põhjalaiust Šotimaa läänerannikul; sealt otse lääne suunas Põhja-Iirimaa rannikuni; sealt põhja ja lääne suunas piki Põhja-Iirimaa ja Iirimaa rannikut lähtepunktini.

| — | ICES VII a statistiline rajoon

  Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 55° 00′ põhjalaiust Šotimaa läänerannikul ja kulgeb otse lääne suunas Põhja-Iirimaa rannikuni; sealt lõuna suunas piki Põhja-Iirimaa ja Iirimaa rannikut punktini 52° 00′ põhjalaiust Iirimaa kagurannikul; sealt otse ida suunas Walesi rannikuni; sealt kirde ja põhja suunas piki Walesi, Inglismaa ja Šotimaa rannikut lähtepunktini. |
| --- | --- |

—

ICES VII a statistiline rajoon

Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 55° 00′ põhjalaiust Šotimaa läänerannikul ja kulgeb otse lääne suunas Põhja-Iirimaa rannikuni; sealt lõuna suunas piki Põhja-Iirimaa ja Iirimaa rannikut punktini 52° 00′ põhjalaiust Iirimaa kagurannikul; sealt otse ida suunas Walesi rannikuni; sealt kirde ja põhja suunas piki Walesi, Inglismaa ja Šotimaa rannikut lähtepunktini.

| — | ICES VII b statistiline rajoon

  Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 54° 30′ põhjalaiust Iirimaa läänerannikul ja kulgeb otse lääne suunas punktini 12° 00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 52° 30′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas Iirimaa rannikuni; sealt põhja suunas piki Iirimaa läänerannikut lähtepunktini. |
| --- | --- |

—

ICES VII b statistiline rajoon

Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 54° 30′ põhjalaiust Iirimaa läänerannikul ja kulgeb otse lääne suunas punktini 12° 00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 52° 30′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas Iirimaa rannikuni; sealt põhja suunas piki Iirimaa läänerannikut lähtepunktini.

| — | ICES VII c statistiline rajoon

  Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 54° 30′ põhjalaiust ja 12° 00′ läänepikkust ning kulgeb otse lääne suunas punktini 18° 00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 52° 30′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 12° 00′ läänepikkust; sealt otse põhja suunas lähtepunktini.






  — | ICES VII c 1. statistiline alarajoon

  VII c rajooni osa, mis piirneb järgmiste koordinaatidega:






  Laiuskraad | Pikkuskraad |
| --- | --- | --- | --- |
| 54.50 N | 15.99 W |
| 54.42 N | 15.99 W |
| 54.34 N | 16.00 W |
| 54.25 N | 16.01 W |
| 54.17 N | 16.01 W |
| 54.08 N | 16.01 W |
| 53.99 N | 16.00 W |
| 53.91 N | 15.99 W |
| 53.82 N | 15.97 W |
| 53.74 N | 15.96 W |
| 53.66 N | 15.94 W |
| 53.57 N | 15.91 W |
| 53.49 N | 15.90 W |
| 53.42 N | 15.89 W |
| 53.34 N | 15.88 W |
| 53.26 N | 15.86 W |
| 53.18 N | 15.84 W |
| 53.10 N | 15.88 W |
| 53.02 N | 15.92 W |
| 52.94 N | 15.95 W |
| 52.86 N | 15.98 W |
| 52.77 N | 16.00 W |
| 52.69 N | 16.02 W |
| 52.61 N | 16.04 W |
| 52.52 N | 16.06 W |
| 52.50 N | 16.06 W |
| 52.50 N | 18.00 W |
| 54.50 N | 18.00 W |
| 54.50 N | 15.99 W |

—

ICES VII c statistiline rajoon

Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 54° 30′ põhjalaiust ja 12° 00′ läänepikkust ning kulgeb otse lääne suunas punktini 18° 00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 52° 30′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 12° 00′ läänepikkust; sealt otse põhja suunas lähtepunktini.

—

ICES VII c 1. statistiline alarajoon

VII c rajooni osa, mis piirneb järgmiste koordinaatidega:

Laiuskraad

Pikkuskraad

54.50 N

15.99 W

54.42 N

15.99 W

54.34 N

16.00 W

54.25 N

16.01 W

54.17 N

16.01 W

54.08 N

16.01 W

53.99 N

16.00 W

53.91 N

15.99 W

53.82 N

15.97 W

53.74 N

15.96 W

53.66 N

15.94 W

53.57 N

15.91 W

53.49 N

15.90 W

53.42 N

15.89 W

53.34 N

15.88 W

53.26 N

15.86 W

53.18 N

15.84 W

53.10 N

15.88 W

53.02 N

15.92 W

52.94 N

15.95 W

52.86 N

15.98 W

52.77 N

16.00 W

52.69 N

16.02 W

52.61 N

16.04 W

52.52 N

16.06 W

52.50 N

16.06 W

52.50 N

18.00 W

54.50 N

18.00 W

54.50 N

15.99 W

| — | ICES VII c 2. statistiline alarajoon

  VII c rajooni osa, mis ei kuulu VII c 1 alarajooni. |
| --- | --- |

—

ICES VII c 2. statistiline alarajoon

VII c rajooni osa, mis ei kuulu VII c 1 alarajooni.

| — | ICES VII d statistiline rajoon

  Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 51° 00′ põhjalaiust Prantsusmaa läänerannikul ning kulgeb otse lääne suunas Inglismaa rannikuni; sealt lääne suunas piki Inglismaa lõunarannikut punktini 2° 00′ läänepikkust; sealt lõuna suunas Cap de la Hague′ini Prantsusmaa rannikul; sealt kirde suunas piki Prantsusmaa rannikut lähtepunktini. |
| --- | --- |

—

ICES VII d statistiline rajoon

Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 51° 00′ põhjalaiust Prantsusmaa läänerannikul ning kulgeb otse lääne suunas Inglismaa rannikuni; sealt lääne suunas piki Inglismaa lõunarannikut punktini 2° 00′ läänepikkust; sealt lõuna suunas Cap de la Hague′ini Prantsusmaa rannikul; sealt kirde suunas piki Prantsusmaa rannikut lähtepunktini.

| — | ICES VII e statistiline rajoon

  Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 2° 00′ läänepikkust Inglismaa lõunarannikul ning kulgeb lõuna ja lääne suunas piki Inglismaa rannikut punktini 50° 00′ põhjalaiust edelarannikul; sealt otse lääne suunas punktini 7° 00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 49° 30′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 5° 00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 48° 00′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas Prantsusmaa rannikuni; sealt põhja ja kirde suunas piki Prantsusmaa rannikut Cap de la Hague′ni; sealt otse põhja suunas lähtepunktini. |
| --- | --- |

—

ICES VII e statistiline rajoon

Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 2° 00′ läänepikkust Inglismaa lõunarannikul ning kulgeb lõuna ja lääne suunas piki Inglismaa rannikut punktini 50° 00′ põhjalaiust edelarannikul; sealt otse lääne suunas punktini 7° 00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 49° 30′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 5° 00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 48° 00′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas Prantsusmaa rannikuni; sealt põhja ja kirde suunas piki Prantsusmaa rannikut Cap de la Hague′ni; sealt otse põhja suunas lähtepunktini.

| — | ICES VII f statistiline rajoon

  Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 5° 00′ läänepikkust Walesi lõunarannikul ning kulgeb otse lõuna suunas punktini 51° 00′ põhjalaiust; sealt otse lääne suunas punktini 6° 00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 50° 30′ põhjalaiust; sealt otse lääne suunas punktini 7° 00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 50° 00′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas Inglismaa rannikuni; sealt piki Inglismaa edelarannikut ja Walesi lõunarannikut lähtepunktini. |
| --- | --- |

—

ICES VII f statistiline rajoon

Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 5° 00′ läänepikkust Walesi lõunarannikul ning kulgeb otse lõuna suunas punktini 51° 00′ põhjalaiust; sealt otse lääne suunas punktini 6° 00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 50° 30′ põhjalaiust; sealt otse lääne suunas punktini 7° 00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 50° 00′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas Inglismaa rannikuni; sealt piki Inglismaa edelarannikut ja Walesi lõunarannikut lähtepunktini.

| — | ICES VII g statistiline rajoon

  Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 52° 00′ põhjalaiust Walesi läänerannikul ning kulgeb otse lääne suunas Iirimaa kagurannikuni; sealt edela suunas piki Iirimaa rannikut punktini 9° 00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 50° 00′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 7° 00′ läänepikkust; sealt otse põhja suunas punktini 50° 30′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 6° 00′ läänepikkust; sealt otse põhja suunas punktini 51° 00′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 5° 00′ läänepikkust; sealt otse põhja suunas Walesi lõunarannikuni; sealt loode suunas piki Walesi rannikut lähtepunktini. |
| --- | --- |

—

ICES VII g statistiline rajoon

Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 52° 00′ põhjalaiust Walesi läänerannikul ning kulgeb otse lääne suunas Iirimaa kagurannikuni; sealt edela suunas piki Iirimaa rannikut punktini 9° 00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 50° 00′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 7° 00′ läänepikkust; sealt otse põhja suunas punktini 50° 30′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 6° 00′ läänepikkust; sealt otse põhja suunas punktini 51° 00′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 5° 00′ läänepikkust; sealt otse põhja suunas Walesi lõunarannikuni; sealt loode suunas piki Walesi rannikut lähtepunktini.

| — | ICES VII h statistiline rajoon

  Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 50° 00′ põhjalaiust ja 7° 00′ läänepikkust ning kulgeb otse lääne suunas punktini 9° 00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 48° 00′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 5° 00′ läänepikkust; sealt otse põhja suunas punktini 49° 30′ põhjalaiust; sealt otse lääne suunas punktini 7° 00′ läänepikkust; sealt otse põhja suunas lähtepunktini. |
| --- | --- |

—

ICES VII h statistiline rajoon

Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 50° 00′ põhjalaiust ja 7° 00′ läänepikkust ning kulgeb otse lääne suunas punktini 9° 00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 48° 00′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 5° 00′ läänepikkust; sealt otse põhja suunas punktini 49° 30′ põhjalaiust; sealt otse lääne suunas punktini 7° 00′ läänepikkust; sealt otse põhja suunas lähtepunktini.

| — | ICES VII j statistiline rajoon

  Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 52° 30′ põhjalaiust Iirimaa läänerannikul ning kulgeb otse lääne suunas punktini 12° 00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 48° 00′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 9° 00′ läänepikkust; sealt otse põhja suunas Iirimaa lõunarannikuni; sealt põhja suunas piki Iirimaa rannikut lähtepunktini.






  — | ICES VII j 1. statistiline alarajoon

  VII j rajooni osa, mis piirneb järgmisi koordinaate ühendava joonega:






  Laiuskraad | Pikkuskraad |
| --- | --- | --- | --- |
| 48.43 N | 12.00 W |
| 48.42 N | 11.99 W |
| 48.39 N | 11.87 W |
| 48.36 N | 11.75 W |
| 48.33 N | 11.64 W |
| 48.30 N | 11.52 W |
| 48.27 N | 11.39 W |
| 48.25 N | 11.27 W |
| 48.23 N | 11.14 W |
| 48.21 N | 11.02 W |
| 48.19 N | 10.89 W |
| 48.17 N | 10.77 W |
| 48.03 N | 10.68 W |
| 48.00 N | 10.64 W |
| 48.00 N | 12.00 W |
| 48.43 N | 12.00 W |

—

ICES VII j statistiline rajoon

Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 52° 30′ põhjalaiust Iirimaa läänerannikul ning kulgeb otse lääne suunas punktini 12° 00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 48° 00′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 9° 00′ läänepikkust; sealt otse põhja suunas Iirimaa lõunarannikuni; sealt põhja suunas piki Iirimaa rannikut lähtepunktini.

—

ICES VII j 1. statistiline alarajoon

VII j rajooni osa, mis piirneb järgmisi koordinaate ühendava joonega:

Laiuskraad

Pikkuskraad

48.43 N

12.00 W

48.42 N

11.99 W

48.39 N

11.87 W

48.36 N

11.75 W

48.33 N

11.64 W

48.30 N

11.52 W

48.27 N

11.39 W

48.25 N

11.27 W

48.23 N

11.14 W

48.21 N

11.02 W

48.19 N

10.89 W

48.17 N

10.77 W

48.03 N

10.68 W

48.00 N

10.64 W

48.00 N

12.00 W

48.43 N

12.00 W

| — | ICES VII j 2. statistiline alarajoon

  VII j rajooni osa, mis ei kuulu VII j 1. alarajooni. |
| --- | --- |

—

ICES VII j 2. statistiline alarajoon

VII j rajooni osa, mis ei kuulu VII j 1. alarajooni.

| — | ICES VII k statistiline rajoon

  Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 52° 30′ põhjalaiust ja 12° 00′ läänepikkust ning kulgeb otse lääne suunas punktini 18° 00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 48° 00′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 12° 00′ läänepikkust; sealt otse põhja suunas lähtepunktini.






  — | ICES VII k 1. statistiline alarajoon

  VII k rajooni osa, mis piirneb järgmisi koordinaate ühendava joonega:






  Laiuskraad | Pikkuskraad |
| --- | --- | --- | --- |
| 48.00 N | 18.00 W |
| 52.50 N | 18.00 W |
| 52.50 N | 16.06 W |
| 52.44 N | 16.07 W |
| 52.36 N | 16.08 W |
| 52.27 N | 16.09 W |
| 52.19 N | 16.09 W |
| 52.11 N | 16.09 W |
| 52.02 N | 16.08 W |
| 51.94 N | 16.07 W |
| 51.85 N | 16.07 W |
| 51.77 N | 16.05 W |
| 51.68 N | 16.04 W |
| 51.60 N | 16.02 W |
| 51.52 N | 15.99 W |
| 51.43 N | 15.96 W |
| 51.34 N | 15.93 W |
| 51.27 N | 15.90 W |
| 51.18 N | 15.86 W |
| 51.10 N | 15.82 W |
| 51.02 N | 15.77 W |
| 50.94 N | 15.73 W |
| 50.86 N | 15.68 W |
| 50.78 N | 15.63 W |
| 50.70 N | 15.57 W |
| 50.62 N | 15.52 W |
| 50.54 N | 15.47 W |
| 50.47 N | 15.42 W |
| 50.39 N | 15.36 W |
| 50.32 N | 15.30 W |
| 50.24 N | 15.24 W |
| 50.17 N | 15.17 W |
| 50.10 N | 15.11 W |
| 50.03 N | 15.04 W |
| 49.96 N | 14.97 W |
| 49.89 N | 14.89 W |
| 49.82 N | 14.82 W |
| 49.75 N | 14.74 W |
| 49.69 N | 14.65 W |
| 49.62 N | 14.57 W |
| 49.56 N | 14.48 W |
| 49.50 N | 14.39 W |
| 49.44 N | 14.30 W |
| 49.38 N | 14.22 W |
| 49.32 N | 14.13 W |
| 49.27 N | 14.04 W |
| 49.21 N | 13.95 W |
| 49.15 N | 13.86 W |
| 49.10 N | 13.77 W |
| 49.05 N | 13.67 W |
| 49.00 N | 13.57 W |
| 48.95 N | 13.47 W |
| 48.90 N | 13.37 W |
| 48.86 N | 13.27 W |
| 48.81 N | 13.17 W |
| 48.77 N | 13.07 W |
| 48.73 N | 12.96 W |
| 48.69 N | 12.85 W |
| 48.65 N | 12.74 W |
| 48.62 N | 12.64 W |
| 48.58 N | 12.54 W |
| 48.55 N | 12.43 W |
| 48.52 N | 12.32 W |
| 48.49 N | 12.22 W |
| 48.46 N | 12.11 W |
| 48.43 N | 12.00 W |
| 48.00 N | 18.00 W |

—

ICES VII k statistiline rajoon

Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 52° 30′ põhjalaiust ja 12° 00′ läänepikkust ning kulgeb otse lääne suunas punktini 18° 00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 48° 00′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 12° 00′ läänepikkust; sealt otse põhja suunas lähtepunktini.

—

ICES VII k 1. statistiline alarajoon

VII k rajooni osa, mis piirneb järgmisi koordinaate ühendava joonega:

Laiuskraad

Pikkuskraad

48.00 N

18.00 W

52.50 N

18.00 W

52.50 N

16.06 W

52.44 N

16.07 W

52.36 N

16.08 W

52.27 N

16.09 W

52.19 N

16.09 W

52.11 N

16.09 W

52.02 N

16.08 W

51.94 N

16.07 W

51.85 N

16.07 W

51.77 N

16.05 W

51.68 N

16.04 W

51.60 N

16.02 W

51.52 N

15.99 W

51.43 N

15.96 W

51.34 N

15.93 W

51.27 N

15.90 W

51.18 N

15.86 W

51.10 N

15.82 W

51.02 N

15.77 W

50.94 N

15.73 W

50.86 N

15.68 W

50.78 N

15.63 W

50.70 N

15.57 W

50.62 N

15.52 W

50.54 N

15.47 W

50.47 N

15.42 W

50.39 N

15.36 W

50.32 N

15.30 W

50.24 N

15.24 W

50.17 N

15.17 W

50.10 N

15.11 W

50.03 N

15.04 W

49.96 N

14.97 W

49.89 N

14.89 W

49.82 N

14.82 W

49.75 N

14.74 W

49.69 N

14.65 W

49.62 N

14.57 W

49.56 N

14.48 W

49.50 N

14.39 W

49.44 N

14.30 W

49.38 N

14.22 W

49.32 N

14.13 W

49.27 N

14.04 W

49.21 N

13.95 W

49.15 N

13.86 W

49.10 N

13.77 W

49.05 N

13.67 W

49.00 N

13.57 W

48.95 N

13.47 W

48.90 N

13.37 W

48.86 N

13.27 W

48.81 N

13.17 W

48.77 N

13.07 W

48.73 N

12.96 W

48.69 N

12.85 W

48.65 N

12.74 W

48.62 N

12.64 W

48.58 N

12.54 W

48.55 N

12.43 W

48.52 N

12.32 W

48.49 N

12.22 W

48.46 N

12.11 W

48.43 N

12.00 W

48.00 N

18.00 W

| — | ICES VII k 2. statistiline alarajoon

  VII k rajooni osa, mis ei kuulu VII k 1 alarajooni. |
| --- | --- |

—

ICES VII k 2. statistiline alarajoon

VII k rajooni osa, mis ei kuulu VII k 1 alarajooni.

ICES VIII statistiline alapiirkond

Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 48° 00′ põhjalaiust Prantsusmaa läänerannikul ning kulgeb otse lääne suunas punktini 18° 00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 43° 00′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas Hispaania läänerannikuni; sealt põhja suunas piki Hispaania ja Prantsusmaa rannikut lähtepunktini.

| — | ICES VIII a statistiline rajoon

  Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 48° 00′ põhjalaiust Prantsusmaa läänerannikul ning kulgeb otse lääne suunas punktini 8° 00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 47° 30′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 6° 00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 47° 00′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 5° 00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 46° 00′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas Prantsusmaa rannikuni; sealt loode suunas piki Prantsusmaa rannikut lähtepunktini. |
| --- | --- |

—

ICES VIII a statistiline rajoon

Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 48° 00′ põhjalaiust Prantsusmaa läänerannikul ning kulgeb otse lääne suunas punktini 8° 00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 47° 30′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 6° 00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 47° 00′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 5° 00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 46° 00′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas Prantsusmaa rannikuni; sealt loode suunas piki Prantsusmaa rannikut lähtepunktini.

| — | ICES VIII b statistiline rajoon

  Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 46° 00′ põhjalaiust Prantsusmaa läänerannikul ning kulgeb otse lääne suunas punktini 4° 00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 45° 30′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 3° 00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 44° 30′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 2° 00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas Hispaania põhjarannikuni; sealt piki Hispaania põhjarannikut ja Prantsusmaa läänerannikut lähtepunktini. |
| --- | --- |

—

ICES VIII b statistiline rajoon

Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 46° 00′ põhjalaiust Prantsusmaa läänerannikul ning kulgeb otse lääne suunas punktini 4° 00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 45° 30′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 3° 00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 44° 30′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 2° 00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas Hispaania põhjarannikuni; sealt piki Hispaania põhjarannikut ja Prantsusmaa läänerannikut lähtepunktini.

| — | ICES VIII c statistiline rajoon

  Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 2° 00′ läänepikkust Hispaania põhjarannikul ning kulgeb otse põhja suunas punktini 44° 30′ põhjalaiust; sealt otse lääne suunas punktini 11° 00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas 43° 00′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas Hispaania läänerannikuni; sealt põhja ja ida suunas piki Hispaania rannikut lähtepunktini. |
| --- | --- |

—

ICES VIII c statistiline rajoon

Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 2° 00′ läänepikkust Hispaania põhjarannikul ning kulgeb otse põhja suunas punktini 44° 30′ põhjalaiust; sealt otse lääne suunas punktini 11° 00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas 43° 00′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas Hispaania läänerannikuni; sealt põhja ja ida suunas piki Hispaania rannikut lähtepunktini.

| — | ICES VIII d statistiline rajoon

  Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 48° 00′ põhjalaiust ja 8° 00′ läänepikkust ning kulgeb otse lääne suunas punktini 11° 00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 44° 30′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 3° 00′ läänepikkust; sealt otse põhja suunas punktini 45° 30′ põhjalaiust; sealt otse lääne suunas punktini 4° 00′ läänepikkust; sealt otse põhja suunas punktini 46° 00′ põhjalaiust; sealt otse lääne suunas punktini 5° 00′ läänepikkust; sealt otse põhja suunas punktini 47° 00′ põhjalaiust; sealt otse lääne suunas punktini 6° 00′ läänepikkust; sealt otse põhja suunas punktini 47° 30′ põhjalaiust; sealt otse lääne suunas punktini 8° 00′ läänepikkust; sealt otse põhja suunas lähtepunktini.






  — | ICES VIII d 1. statistiline alarajoon

  VIII d rajooni osa, mis piirneb järgmisi koordinaate ühendava joonega:






  Laiuskraad | Pikkuskraad |
| --- | --- | --- | --- |
| 48.00 N | 11.00 W |
| 48.00 N | 10.64 W |
| 47.77 N | 10.37 W |
| 47.45 N | 09.89 W |
| 46.88 N | 09.62 W |
| 46.34 N | 10.95 W |
| 46.32 N | 11.00 W |
| 48.00 N | 11.00 W |

—

ICES VIII d statistiline rajoon

Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 48° 00′ põhjalaiust ja 8° 00′ läänepikkust ning kulgeb otse lääne suunas punktini 11° 00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 44° 30′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 3° 00′ läänepikkust; sealt otse põhja suunas punktini 45° 30′ põhjalaiust; sealt otse lääne suunas punktini 4° 00′ läänepikkust; sealt otse põhja suunas punktini 46° 00′ põhjalaiust; sealt otse lääne suunas punktini 5° 00′ läänepikkust; sealt otse põhja suunas punktini 47° 00′ põhjalaiust; sealt otse lääne suunas punktini 6° 00′ läänepikkust; sealt otse põhja suunas punktini 47° 30′ põhjalaiust; sealt otse lääne suunas punktini 8° 00′ läänepikkust; sealt otse põhja suunas lähtepunktini.

—

ICES VIII d 1. statistiline alarajoon

VIII d rajooni osa, mis piirneb järgmisi koordinaate ühendava joonega:

Laiuskraad

Pikkuskraad

48.00 N

11.00 W

48.00 N

10.64 W

47.77 N

10.37 W

47.45 N

09.89 W

46.88 N

09.62 W

46.34 N

10.95 W

46.32 N

11.00 W

48.00 N

11.00 W

| — | ICES VIII d 2. statistiline alarajoon

  VIII d rajooni osa, mis ei kuulu VIII d 1. alarajooni. |
| --- | --- |

—

ICES VIII d 2. statistiline alarajoon

VIII d rajooni osa, mis ei kuulu VIII d 1. alarajooni.

| — | ICES VIII e statistiline rajoon

  Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 48° 00′ põhjalaiust ja 11° 00′ idapikkust ning kulgeb otse lääne suunas punktini 18° 00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 43° 00′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 11° 00′ läänepikkust; sealt otse põhja suunas lähtepunktini.






  — | ICES VIII e 1. statistiline alarajoon

  VIII e rajooni osa, mis piirneb järgmisi koordinaate ühendava joonega:






  Laiuskraad | Pikkuskraad |
| --- | --- | --- | --- |
| 43.00 N | 18.00 W |
| 48.00 N | 18.00 W |
| 48.00 N | 11.00 W |
| 46.32 N | 11.00 W |
| 44.72 N | 13.31 W |
| 44.07 N | 13.49 W |
| 43.00 N | 13.80 W |

—

ICES VIII e statistiline rajoon

Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 48° 00′ põhjalaiust ja 11° 00′ idapikkust ning kulgeb otse lääne suunas punktini 18° 00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 43° 00′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 11° 00′ läänepikkust; sealt otse põhja suunas lähtepunktini.

—

ICES VIII e 1. statistiline alarajoon

VIII e rajooni osa, mis piirneb järgmisi koordinaate ühendava joonega:

Laiuskraad

Pikkuskraad

43.00 N

18.00 W

48.00 N

18.00 W

48.00 N

11.00 W

46.32 N

11.00 W

44.72 N

13.31 W

44.07 N

13.49 W

43.00 N

13.80 W

| — | ICES VIII e 2. statistiline alarajoon

  VIII e rajooni osa, mis ei kuulu VIII e 1 alarajooni. |
| --- | --- |

—

ICES VIII e 2. statistiline alarajoon

VIII e rajooni osa, mis ei kuulu VIII e 1 alarajooni.

ICES IX statistiline alapiirkond

Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 43° 00′ põhjalaiust Hispaania looderannikul ning kulgeb otse lääne suunas punktini 18° 00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 36° 00′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 5° 36′ läänepikkust Hispaania lõunarannikul (Punta Marroqui maakitsus); sealt loode suunas piki Hispaania edelarannikut, Portugali rannikut ja Hispaania looderannikut lähtepunktini.

| — | ICES IX a statistiline rajoon

  Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 43° 00′ põhjalaiust Hispaania looderannikul ning kulgeb otse lääne suunas punktini 11° 00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 36° 00′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 5° 36′ läänepikkust Hispaania lõunarannikul (Punta Marroqui maakitsus); sealt loode suunas piki Hispaania edelarannikut, Portugali rannikut ja Hispaania looderannikut lähtepunktini. |
| --- | --- |

—

ICES IX a statistiline rajoon

Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 43° 00′ põhjalaiust Hispaania looderannikul ning kulgeb otse lääne suunas punktini 11° 00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 36° 00′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 5° 36′ läänepikkust Hispaania lõunarannikul (Punta Marroqui maakitsus); sealt loode suunas piki Hispaania edelarannikut, Portugali rannikut ja Hispaania looderannikut lähtepunktini.

| — | ICES IX b statistiline rajoon

  Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 43° 00′ põhjalaiust ja 11° 00′ läänepikkust ning kulgeb otse lääne suunas punktini 18° 00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 36° 00′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 11° 00′ läänepikkust; sealt otse põhja suunas lähtepunktini.






  — | ICES IX b 1. statistiline alarajoon

  IX b rajooni osa, mis piirneb järgmisi punkte ühendava joonega:






  Laiuskraad | Pikkuskraad |
| --- | --- | --- | --- |
| 43.00 N | 18.00 W |
| 43.00 N | 13.80 W |
| 42.88 N | 13.84 W |
| 42.04 N | 13.64 W |
| 41.38 N | 13.27 W |
| 41.13 N | 13.27 W |
| 40.06 N | 13.49 W |
| 38.75 N | 13.78 W |
| 38.17 N | 13.69 W |
| 36.03 N | 12.73 W |
| 36.04 N | 15.30 W |
| 36.02 N | 17.90 W |
| 36.00 N | 18.00 W |
| 43.00 N | 18.00 W |

—

ICES IX b statistiline rajoon

Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 43° 00′ põhjalaiust ja 11° 00′ läänepikkust ning kulgeb otse lääne suunas punktini 18° 00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 36° 00′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 11° 00′ läänepikkust; sealt otse põhja suunas lähtepunktini.

—

ICES IX b 1. statistiline alarajoon

IX b rajooni osa, mis piirneb järgmisi punkte ühendava joonega:

Laiuskraad

Pikkuskraad

43.00 N

18.00 W

43.00 N

13.80 W

42.88 N

13.84 W

42.04 N

13.64 W

41.38 N

13.27 W

41.13 N

13.27 W

40.06 N

13.49 W

38.75 N

13.78 W

38.17 N

13.69 W

36.03 N

12.73 W

36.04 N

15.30 W

36.02 N

17.90 W

36.00 N

18.00 W

43.00 N

18.00 W

| — | ICES IX b 2. statistiline alarajoon

  IX b rajooni osa, mis ei kuulu IX b 1. alarajooni. |
| --- | --- |

—

ICES IX b 2. statistiline alarajoon

IX b rajooni osa, mis ei kuulu IX b 1. alarajooni.

ICES X statistiline alapiirkond

Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 48° 00′ põhjalaiust ja 18° 00′ läänepikkust ning kulgeb otse lääne suunas punktini 42° 00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 36° 00′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 18° 00′ läänepikkust; sealt otse põhja suunas lähtepunktini.

| — | ICES X a statistiline rajoon

  See osa X alapiirkonnast, mis jääb 43o põhjalaiusest lõuna poole.






  — | ICES X a 1. statistiline alarajoon

  X a rajooni osa, mis piirneb järgmisi koordinaate ühendava joonega:






  Laiuskraad | Pikkuskraad |
| --- | --- | --- | --- |
| 36.00 N | 18.00 W |
| 36.00 N | 22.25 W |
| 37.58 N | 20.62 W |
| 39.16 N | 21.32 W |
| 40.97 N | 23.91 W |
| 41.35 N | 24.65 W |
| 41.91 N | 25.79 W |
| 42.34 N | 28.45 W |
| 42.05 N | 29.95 W |
| 41.02 N | 35.11 W |
| 40.04 N | 35.26 W |
| 38.74 N | 35.48 W |
| 36.03 N | 31.76 W |
| 36.00 N | 32.03 W |
| 36.00 N | 42.00 W |
| 43.00 N | 42.00 W |
| 43.00 N | 18.00 W |
| 36.00 N | 18.00 W |

—

ICES X a statistiline rajoon

See osa X alapiirkonnast, mis jääb 43o põhjalaiusest lõuna poole.

—

ICES X a 1. statistiline alarajoon

X a rajooni osa, mis piirneb järgmisi koordinaate ühendava joonega:

Laiuskraad

Pikkuskraad

36.00 N

18.00 W

36.00 N

22.25 W

37.58 N

20.62 W

39.16 N

21.32 W

40.97 N

23.91 W

41.35 N

24.65 W

41.91 N

25.79 W

42.34 N

28.45 W

42.05 N

29.95 W

41.02 N

35.11 W

40.04 N

35.26 W

38.74 N

35.48 W

36.03 N

31.76 W

36.00 N

32.03 W

36.00 N

42.00 W

43.00 N

42.00 W

43.00 N

18.00 W

36.00 N

18.00 W

| — | ICES X a 2. statistiline alarajoon

  X a rajooni osa, mis ei kuulu X a 1. alarajooni. |
| --- | --- |

—

ICES X a 2. statistiline alarajoon

X a rajooni osa, mis ei kuulu X a 1. alarajooni.

| — | ICES X b statistiline rajoon

  See osa X alapiirkonnast, mis jääb 43o põhjalaiusest põhja poole. |
| --- | --- |

—

ICES X b statistiline rajoon

See osa X alapiirkonnast, mis jääb 43o põhjalaiusest põhja poole.

ICES XII statistiline alapiirkond

Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 62° 00′ põhjalaiust ja 15° 00′ läänepikkust ning kulgeb otse lääne suunas punktini 27° 00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 59° 00′ põhjalaiust; sealt otse lääne suunas punktini 42° 00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 48° 00′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 18° 00′ läänepikkust; sealt otse põhja suunas punktini 60° 00′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 15° 00′ läänepikkust; sealt otse põhja suunas lähtepunktini.

| — | ICES XII a statistiline rajoon

  See osa XII alapiirkonnast, mis piirneb järgmisi koordinaate ühendava joonega:






  Laiuskraad | Pikkuskraad |
| --- | --- | --- |
| 62.00 N | 15.00 W |
| 62.00 N | 27.00 W |
| 59.00 N | 27.00 W |
| 59.00 N | 42.00 W |
| 52.50 N | 42.00 W |
| 52.50 N | 18.00 W |
| 54.50 N | 18.00 W |
| 54.50 N | 24.00 W |
| 60.00 N | 24.00 W |
| 60.00 N | 18.00 W |
| 60.00 N | 15.00 W |
| 62.00 N | 15.00 W |

—

ICES XII a statistiline rajoon

See osa XII alapiirkonnast, mis piirneb järgmisi koordinaate ühendava joonega:

Laiuskraad

Pikkuskraad

62.00 N

15.00 W

62.00 N

27.00 W

59.00 N

27.00 W

59.00 N

42.00 W

52.50 N

42.00 W

52.50 N

18.00 W

54.50 N

18.00 W

54.50 N

24.00 W

60.00 N

24.00 W

60.00 N

18.00 W

60.00 N

15.00 W

62.00 N

15.00 W

| — | ICES XII a 1. statistiline alarajoon

  See osa XII a rajoonist, mis piirneb järgmisi koordinaate ühendava joonega:






  Laiuskraad | Pikkuskraad |
| --- | --- | --- |
| 52.50 N | 42.00 W |
| 56.55 N | 42.00 W |
| 56.64 N | 41.50 W |
| 56.75 N | 41.00 W |
| 56.88 N | 40.50 W |
| 57.03 N | 40.00 W |
| 57.20 N | 39.50 W |
| 57.37 N | 39.00 W |
| 57.62 N | 38.50 W |
| 57.78 N | 38.25 W |
| 57.97 N | 38.00 W |
| 58.26 N | 37.50 W |
| 58.50 N | 37.20 W |
| 58.63 N | 37.00 W |
| 59.00 N | 36.77 W |
| 59.00 N | 27.00 W |
| 60.85 N | 27.00 W |
| 60.69 N | 26.46 W |
| 60.45 N | 25.09 W |
| 60.37 N | 23.96 W |
| 60.22 N | 23.27 W |
| 60.02 N | 21.76 W |
| 60.00 N | 20.55 W |
| 60.05 N | 18.65 W |
| 60.08 N | 18.00 W |
| 60.00 N | 18.00 W |
| 60.00 N | 24.00 W |
| 54.50 N | 24.00 W |
| 54.50 N | 18.00 W |
| 52.50 N | 18.00 W |
| 52.50 N | 42.00 W |

—

ICES XII a 1. statistiline alarajoon

See osa XII a rajoonist, mis piirneb järgmisi koordinaate ühendava joonega:

Laiuskraad

Pikkuskraad

52.50 N

42.00 W

56.55 N

42.00 W

56.64 N

41.50 W

56.75 N

41.00 W

56.88 N

40.50 W

57.03 N

40.00 W

57.20 N

39.50 W

57.37 N

39.00 W

57.62 N

38.50 W

57.78 N

38.25 W

57.97 N

38.00 W

58.26 N

37.50 W

58.50 N

37.20 W

58.63 N

37.00 W

59.00 N

36.77 W

59.00 N

27.00 W

60.85 N

27.00 W

60.69 N

26.46 W

60.45 N

25.09 W

60.37 N

23.96 W

60.22 N

23.27 W

60.02 N

21.76 W

60.00 N

20.55 W

60.05 N

18.65 W

60.08 N

18.00 W

60.00 N

18.00 W

60.00 N

24.00 W

54.50 N

24.00 W

54.50 N

18.00 W

52.50 N

18.00 W

52.50 N

42.00 W

| — | ICES XII a 2. statistiline alarajoon

  See osa XII a rajoonist, mis piirneb järgmisi koordinaate ühendava joonega:






  Laiuskraad | Pikkuskraad |
| --- | --- | --- |
| 60.00 N | 20.55 W |
| 60.00 N | 15.00 W |
| 60.49 N | 15.00 W |
| 60.44 N | 15.22 W |
| 60.11 N | 17.32 W |
| 60.05 N | 18.65 W |
| 60.00 N | 20.55 W |

—

ICES XII a 2. statistiline alarajoon

See osa XII a rajoonist, mis piirneb järgmisi koordinaate ühendava joonega:

Laiuskraad

Pikkuskraad

60.00 N

20.55 W

60.00 N

15.00 W

60.49 N

15.00 W

60.44 N

15.22 W

60.11 N

17.32 W

60.05 N

18.65 W

60.00 N

20.55 W

| — | ICES XII a 3. statistiline alarajoon

  See osa XII a rajoonist, mis piirneb järgmisi koordinaate ühendava joonega:






  Laiuskraad | Pikkuskraad |
| --- | --- | --- |
| 59.00 N | 42.00 W |
| 56.55 N | 42.00 W |
| 56.64 N | 41.50 W |
| 56.75 N | 41.00 W |
| 56.88 N | 40.50 W |
| 57.03 N | 40.00 W |
| 57.20 N | 39.50 W |
| 57.37 N | 39.00 W |
| 57.62 N | 38.50 W |
| 57.78 N | 38.25 W |
| 57.97 N | 38.00 W |
| 58.26 N | 37.50 W |
| 58.63 N | 37.00 W |
| 59.00 N | 36.77 W |
| 59.00 N | 42.00 W |

—

ICES XII a 3. statistiline alarajoon

See osa XII a rajoonist, mis piirneb järgmisi koordinaate ühendava joonega:

Laiuskraad

Pikkuskraad

59.00 N

42.00 W

56.55 N

42.00 W

56.64 N

41.50 W

56.75 N

41.00 W

56.88 N

40.50 W

57.03 N

40.00 W

57.20 N

39.50 W

57.37 N

39.00 W

57.62 N

38.50 W

57.78 N

38.25 W

57.97 N

38.00 W

58.26 N

37.50 W

58.63 N

37.00 W

59.00 N

36.77 W

59.00 N

42.00 W

| — | ICES XII a 4. statistiline alarajoon

  See osa XII a rajoonist, mis piirneb järgmisi koordinaate ühendava joonega:






  Laiuskraad | Pikkuskraad |
| --- | --- | --- |
| 62.00 N | 27.00 W |
| 60.85 N | 27.00 W |
| 60.69 N | 26.46 W |
| 60.45 N | 25.09 W |
| 60.37 N | 23.96 W |
| 60.22 N | 23.27 W |
| 60.02 N | 21.76 W |
| 60.00 N | 20.55 W |
| 60.05 N | 18.65 W |
| 60.11 N | 17.32 W |
| 60.44 N | 15.22 W |
| 60.49 N | 15.00 W |
| 62.00 N | 15.00 W |
| 62.00 N | 27.00 W |

—

ICES XII a 4. statistiline alarajoon

See osa XII a rajoonist, mis piirneb järgmisi koordinaate ühendava joonega:

Laiuskraad

Pikkuskraad

62.00 N

27.00 W

60.85 N

27.00 W

60.69 N

26.46 W

60.45 N

25.09 W

60.37 N

23.96 W

60.22 N

23.27 W

60.02 N

21.76 W

60.00 N

20.55 W

60.05 N

18.65 W

60.11 N

17.32 W

60.44 N

15.22 W

60.49 N

15.00 W

62.00 N

15.00 W

62.00 N

27.00 W

| — | ICES XII b statistiline rajoon

  See osa XII alapiirkonnast, mis piirneb järgmisi koordinaate ühendava joonega:






  Laiuskraad | Pikkuskraad |
| --- | --- | --- |
| 60.00 N | 18.00 W |
| 54.50 N | 18.00 W |
| 54.50 N | 24.00 W |
| 60.00 N | 24.00 W |
| 60.00 N | 18.00 W |

—

ICES XII b statistiline rajoon

See osa XII alapiirkonnast, mis piirneb järgmisi koordinaate ühendava joonega:

Laiuskraad

Pikkuskraad

60.00 N

18.00 W

54.50 N

18.00 W

54.50 N

24.00 W

60.00 N

24.00 W

60.00 N

18.00 W

| — | ICES XII c statistiline rajoon

  See osa XII alapiirkonnast, mis piirneb järgmisi koordinaate ühendava joonega:






  Laiuskraad | Pikkuskraad |
| --- | --- | --- |
| 52.50 N | 42.00 W |
| 48.00 N | 42.00 W |
| 48.00 N | 18.00 W |
| 52.50 N | 18.00 W |
| 52.50 N | 42.00 W |

—

ICES XII c statistiline rajoon

See osa XII alapiirkonnast, mis piirneb järgmisi koordinaate ühendava joonega:

Laiuskraad

Pikkuskraad

52.50 N

42.00 W

48.00 N

42.00 W

48.00 N

18.00 W

52.50 N

18.00 W

52.50 N

42.00 W

ICES XIV statistiline alapiirkond

Veed, mis piirnevad joonega, mis kulgeb geograafiliselt põhjapooluselt piki meridiaani 40° 00′ läänepikkust Gröönimaa põhjarannikuni; sealt ida ja lõuna suunas piki Gröönimaa rannikut punktini 44° 00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 59° 00′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 27° 00′ läänepikkust; sealt otse põhja suunas punktini 68° 00′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 11° 00′ läänepikkust; sealt otse põhja suunas geograafilise põhjapooluseni.

| — | ICES XIV a statistiline rajoon

  Veed, mis piirnevad joonega, mis kulgeb geograafiliselt põhjapooluselt piki meridiaani 40° 00′ läänepikkust Gröönimaa põhjarannikuni; sealt ida ja lõuna suunas piki Gröönimaa rannikut punktini 68° 30′ põhjalaiust Cape Savaryl; sealt otse lõuna suunas piki meridiaani 27° 00′ läänepikkust kuni punktini 68° 00′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 11° 00′ läänepikkust; sealt otse põhja suunas geograafilise põhjapooluseni. |
| --- | --- |

—

ICES XIV a statistiline rajoon

Veed, mis piirnevad joonega, mis kulgeb geograafiliselt põhjapooluselt piki meridiaani 40° 00′ läänepikkust Gröönimaa põhjarannikuni; sealt ida ja lõuna suunas piki Gröönimaa rannikut punktini 68° 30′ põhjalaiust Cape Savaryl; sealt otse lõuna suunas piki meridiaani 27° 00′ läänepikkust kuni punktini 68° 00′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 11° 00′ läänepikkust; sealt otse põhja suunas geograafilise põhjapooluseni.

| — | ICES XIV b statistiline rajoon

  Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 44°00′ läänepikkust Gröönimaa lõunarannikul ning kulgeb otse lõuna suunas punktini 59° 00′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 27° 00′ läänepikkust; sealt otse põhja suunas punktini 68° 30′ põhjalaiust Cape Savaryl; sealt loode suunas piki Gröönimaa rannikut lähtepunktini.






  — | ICES XIV b 1. statistiline alarajoon

  See osa XIV b rajoonist, mis piirneb järgmisi koordinaate ühendava joonega:






  Laiuskraad | Pikkuskraad |
| --- | --- | --- | --- |
| 59.00 N | 27.00 W |
| 59.00 N | 36.77 W |
| 59.35 N | 36.50 W |
| 59.50 N | 36.35 W |
| 59.75 N | 36.16 W |
| 60.00 N | 35.96 W |
| 60.25 N | 35.76 W |
| 60.55 N | 35.50 W |
| 60.75 N | 35.37 W |
| 61.00 N | 35.15 W |
| 61.25 N | 34.97 W |
| 61.50 N | 34.65 W |
| 61.60 N | 34.50 W |
| 61.75 N | 34.31 W |
| 61.98 N | 34.00 W |
| 62.25 N | 33.70 W |
| 62.45 N | 33.53 W |
| 62.50 N | 33.27 W |
| 62.56 N | 33.00 W |
| 62.69 N | 32.50 W |
| 62.75 N | 32.30 W |
| 62.87 N | 32.00 W |
| 63.03 N | 31.50 W |
| 63.25 N | 31.00 W |
| 63.31 N | 30.86 W |
| 63.00 N | 30.61 W |
| 62.23 N | 29.87 W |
| 61.79 N | 29.25 W |
| 61.44 N | 28.61 W |
| 61.06 N | 27.69 W |
| 60.85 N | 27.00 W |
| 59.00 N | 27.00 W |

—

ICES XIV b statistiline rajoon

Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 44°00′ läänepikkust Gröönimaa lõunarannikul ning kulgeb otse lõuna suunas punktini 59° 00′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 27° 00′ läänepikkust; sealt otse põhja suunas punktini 68° 30′ põhjalaiust Cape Savaryl; sealt loode suunas piki Gröönimaa rannikut lähtepunktini.

—

ICES XIV b 1. statistiline alarajoon

See osa XIV b rajoonist, mis piirneb järgmisi koordinaate ühendava joonega:

Laiuskraad

Pikkuskraad

59.00 N

27.00 W

59.00 N

36.77 W

59.35 N

36.50 W

59.50 N

36.35 W

59.75 N

36.16 W

60.00 N

35.96 W

60.25 N

35.76 W

60.55 N

35.50 W

60.75 N

35.37 W

61.00 N

35.15 W

61.25 N

34.97 W

61.50 N

34.65 W

61.60 N

34.50 W

61.75 N

34.31 W

61.98 N

34.00 W

62.25 N

33.70 W

62.45 N

33.53 W

62.50 N

33.27 W

62.56 N

33.00 W

62.69 N

32.50 W

62.75 N

32.30 W

62.87 N

32.00 W

63.03 N

31.50 W

63.25 N

31.00 W

63.31 N

30.86 W

63.00 N

30.61 W

62.23 N

29.87 W

61.79 N

29.25 W

61.44 N

28.61 W

61.06 N

27.69 W

60.85 N

27.00 W

59.00 N

27.00 W

| — | ICES XIV b 2. statistiline rajoon

  See osa XIV b rajoonist, mis ei kuulu XIV b 1. alarajooni. |
| --- | --- |

—

ICES XIV b 2. statistiline rajoon

See osa XIV b rajoonist, mis ei kuulu XIV b 1. alarajooni.

---

| 19.3.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 74/28 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 74/28

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 449/2005,

18. märts 2005,

millega kehtestatakse erandid määrusest (EÜ) nr 174/1999 seoses piima- ja piimatoodete sektori ekspordilitsentside kehtivusajaga

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 17. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1255/1999 piima- ja piimatooteturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 31 lõiget 14,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 26. jaanuari 1999. aasta määruse (EÜ) nr 174/1999 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EMÜ) nr 804/68 rakendamise üksikasjalikud erieeskirjad piima ja piimatoodete ekspordilitsentside ja -toetuste kohta) (2) artiklis 6 sätestatakse ekspordilitsentside kehtivusaeg. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 26. jaanuari 1999. aasta määruse (EÜ) nr 174/1999 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EMÜ) nr 804/68 rakendamise üksikasjalikud erieeskirjad piima ja piimatoodete ekspordilitsentside ja -toetuste kohta) (2) artiklis 6 sätestatakse ekspordilitsentside kehtivusaeg.

| (2) | Vene Föderatsioon on kehtestanud uued nõuded Venemaale eksportivate Tšehhi Vabariigi, Eesti, Küprose, Läti, Leedu, Ungari, Malta, Poola, Sloveenia ja Slovakkia (edaspidi “uued liikmesriigid”) piimatööstusettevõtete heakskiitmiseks. |
| --- | --- |

(2)

Vene Föderatsioon on kehtestanud uued nõuded Venemaale eksportivate Tšehhi Vabariigi, Eesti, Küprose, Läti, Leedu, Ungari, Malta, Poola, Sloveenia ja Slovakkia (edaspidi “uued liikmesriigid”) piimatööstusettevõtete heakskiitmiseks.

| (3) | Hoolimata sellest, et Venemaa veterinaarasutused kontrollisid viimaste kuude jooksul piimatööstusettevõtteid, ei ole Venemaa ametiasutused uute liikmesriikide pädevatele asutustele veel edastanud heakskiidetud ettevõtete nimekirja. |
| --- | --- |

(3)

Hoolimata sellest, et Venemaa veterinaarasutused kontrollisid viimaste kuude jooksul piimatööstusettevõtteid, ei ole Venemaa ametiasutused uute liikmesriikide pädevatele asutustele veel edastanud heakskiidetud ettevõtete nimekirja.

| (4) | Mitmed ettevõtjad, kes ootavad, et nende piimatööstusettevõtted kiidetakse heaks, sest need vastavad nõukogu 16. juuni 1992. aasta direktiivi 92/46/EMÜ nõuetele, millega sätestatakse toorpiima, kuumtöödeldud piima ja piimapõhiste toodete tootmise ja turuleviimise tervishoiueeskirjad, (3) taotlevad jätkuvalt ekspordilitsentside kehtivuse kestvust, et säilitada oma tavapärast kaubavahetust Venemaaga. Siiski ei saa nad kasutada kõnealuseid litsentse enne nende kehtivusaega. |
| --- | --- |

(4)

Mitmed ettevõtjad, kes ootavad, et nende piimatööstusettevõtted kiidetakse heaks, sest need vastavad nõukogu 16. juuni 1992. aasta direktiivi 92/46/EMÜ nõuetele, millega sätestatakse toorpiima, kuumtöödeldud piima ja piimapõhiste toodete tootmise ja turuleviimise tervishoiueeskirjad, (3) taotlevad jätkuvalt ekspordilitsentside kehtivuse kestvust, et säilitada oma tavapärast kaubavahetust Venemaaga. Siiski ei saa nad kasutada kõnealuseid litsentse enne nende kehtivusaega.

| (5) | Venemaa uute sertifitseerimise tingimustega nõutakse, et ühenduse eksportijatel oleks hiljemalt 1. jaanuarist 2005 ekspordieelsed sertifikaadid, millega tõestatakse lõpptootes sisalduvate ja muudest liikmesriikidest kui eksportivast liikmesriigist pärinevate loomade ja loomsete saaduste vastavust veterinaar- ja sanitaarnõuetele. |
| --- | --- |

(5)

Venemaa uute sertifitseerimise tingimustega nõutakse, et ühenduse eksportijatel oleks hiljemalt 1. jaanuarist 2005 ekspordieelsed sertifikaadid, millega tõestatakse lõpptootes sisalduvate ja muudest liikmesriikidest kui eksportivast liikmesriigist pärinevate loomade ja loomsete saaduste vastavust veterinaar- ja sanitaarnõuetele.

| (6) | Kuna uue haldussüsteemi rajamine ja liikmesriikidevaheliste asjakohaste menetluste kehtestamine kõnealuste ekspordieelsete sertifikaatide väljaandmiseks ja vahetamiseks võtab aega ja süsteem ei toimi täielikult kõikides liikmesriikides, ei ole mõningatel eksportijatel võimalik kasutada 2005. aasta 31. jaanuaril kehtivust kaotavaid ekspordilitsentse kõnealuste ekspordieelsete sertifikaatide puudumise tõttu. |
| --- | --- |

(6)

Kuna uue haldussüsteemi rajamine ja liikmesriikidevaheliste asjakohaste menetluste kehtestamine kõnealuste ekspordieelsete sertifikaatide väljaandmiseks ja vahetamiseks võtab aega ja süsteem ei toimi täielikult kõikides liikmesriikides, ei ole mõningatel eksportijatel võimalik kasutada 2005. aasta 31. jaanuaril kehtivust kaotavaid ekspordilitsentse kõnealuste ekspordieelsete sertifikaatide puudumise tõttu.

| (7) | Antud olukorras on asjakohane pikendada 2004. aasta juulis, augustis, septembris, oktoobris ja novembris väljastatud ekspordilitsentside kehtivusaega. |
| --- | --- |

(7)

Antud olukorras on asjakohane pikendada 2004. aasta juulis, augustis, septembris, oktoobris ja novembris väljastatud ekspordilitsentside kehtivusaega.

| (8) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas piima- ja piimatooteturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas piima- ja piimatooteturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Erandina määruse (EÜ) nr 174/1999 artiklist 6, kehtivad kuni 2005. aasta 30. aprillini toetuse eelkinnitusega ekspordilitsentsid, mille sihtkohaks on Venemaa ja mis on väljastatud 2004. aasta juulis, augustis, septembris, oktoobris ja novembris kõnealuse artikli punktides a kuni d viidatud toodete jaoks.

Artikkel 2

Omaniku taotluse alusel kohandavad liikmesriikide pädevad asutused litsentside kehtivusaega vastavalt artiklile 1.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artiklit 1 kohaldatakse alates 1. juulist 2004.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 18. märts 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT L 160, 26.6.1999, lk 48. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 186/2004 (ELT L 29, 3.2.2004, lk 6).

1

(2)  EÜT L 20, 27.1.1999, lk 8. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2250/2004 (ELT L 381, 28.12.2004, lk 25).

2

(3)  EÜT L 268, 14.9.1992, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud 2003. aasta ühinemisaktiga.

3

---

| 19.3.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 74/30 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 74/30

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 450/2005,

18. märts 2005,

mis käsitleb piima ja piimatoodete kolmandasse riiki importimisega seotud tolliformaalsuste täitmise tõendamist vastavalt määruse (EÜ) nr 800/1999 artiklile 16

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 17. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1255/1999 piima- ja piimatooteturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 31 lõike 10 kolmandat taanet,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1255/1999 artikli 31 lõike 10 kolmandas taandes on sätestatud, et diferentseeritud toetuste korral tuleb toetuse saamiseks esitada tõend, et tooted on jõudnud litsentsil märgitud sihtkohta või teise sihtkohta, mille suhtes on toetus kindlaks määratud. Sellest reeglist võidakse teha erandeid kõnealuse määruse artikliga 42 ettenähtud korras, kui sätestatakse tingimused, mis pakuvad samaväärseid tagatisi. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1255/1999 artikli 31 lõike 10 kolmandas taandes on sätestatud, et diferentseeritud toetuste korral tuleb toetuse saamiseks esitada tõend, et tooted on jõudnud litsentsil märgitud sihtkohta või teise sihtkohta, mille suhtes on toetus kindlaks määratud. Sellest reeglist võidakse teha erandeid kõnealuse määruse artikliga 42 ettenähtud korras, kui sätestatakse tingimused, mis pakuvad samaväärseid tagatisi.

| (2) | Komisjoni 26. veebruari 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 351/2004, millega määratakse kindlaks piima ja piimatoodete eksporditoetused, (2) on kehtestatud vastavalt sihtkohale diferentseeritud toetused kõikide piimatoodete jaoks alates 27. veebruarist 2004. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni 26. veebruari 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 351/2004, millega määratakse kindlaks piima ja piimatoodete eksporditoetused, (2) on kehtestatud vastavalt sihtkohale diferentseeritud toetused kõikide piimatoodete jaoks alates 27. veebruarist 2004.

| (3) | Komisjoni 15. aprilli 1999. aasta määruse (EÜ) nr 800/1999, milles sätestatakse põllumajandustoodete eksporditoetuste süsteemi kohaldamise üksikasjalikud ühiseeskirjad, (3) artiklis 16 on märgitud dokumendid, mida võib kasutada tõendina impordiga seotud tolliformaalsuste täitmise kohta kolmandas riigis vastavalt sihtkohale diferentseeritud toetuste puhul. Kõnealuse artikli kohaselt võib komisjon teatavatel kindlaksmääratavatel erijuhtudel otsustada, et kõnesolevas artiklis osutatud imporditõendeid võib esitada konkreetse dokumendiga või mis tahes muul viisil. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni 15. aprilli 1999. aasta määruse (EÜ) nr 800/1999, milles sätestatakse põllumajandustoodete eksporditoetuste süsteemi kohaldamise üksikasjalikud ühiseeskirjad, (3) artiklis 16 on märgitud dokumendid, mida võib kasutada tõendina impordiga seotud tolliformaalsuste täitmise kohta kolmandas riigis vastavalt sihtkohale diferentseeritud toetuste puhul. Kõnealuse artikli kohaselt võib komisjon teatavatel kindlaksmääratavatel erijuhtudel otsustada, et kõnesolevas artiklis osutatud imporditõendeid võib esitada konkreetse dokumendiga või mis tahes muul viisil.

| (4) | Et määruse (EÜ) nr 800/1999 artikli 16 nõuete kohaldamine toetuste maksmise suhtes toob kaasa olulise halduskorra muudatuse nii riikide ametiasutuste kui ka eksportijate jaoks, on sellel halduslikud ja rahalised tagajärjed. Kõnealuse määruse artiklis 16 osutatud tõendi saamine võib tekitada mõnes riigis suuri halduslikke raskusi. |
| --- | --- |

(4)

Et määruse (EÜ) nr 800/1999 artikli 16 nõuete kohaldamine toetuste maksmise suhtes toob kaasa olulise halduskorra muudatuse nii riikide ametiasutuste kui ka eksportijate jaoks, on sellel halduslikud ja rahalised tagajärjed. Kõnealuse määruse artiklis 16 osutatud tõendi saamine võib tekitada mõnes riigis suuri halduslikke raskusi.

| (5) | Eksportijate haldusliku ja majandusliku koormuse leevendamiseks ning selleks, et ametiasutused ja eksportijad saaksid sisse seada asjaomaste toodetega seotud uue korra ja kehtestada kõikide formaalsuste nõuetekohaseks täitmiseks vajalikud menetlused, on komisjoni 19. märtsi 2004. aasta määruses (EÜ) nr 519/2004, millega kehtestatakse määruse (EÜ) nr 800/1999 erandid piima ja piimatoodete ekspordile, (4) sätestatud üleminekuaeg, mille jooksul on impordiga seotud tolliformaalsuste täitmise tõendamine lihtsustatud. Kõnealused sätted kehtivad kuni 31. detsembrini 2004. |
| --- | --- |

(5)

Eksportijate haldusliku ja majandusliku koormuse leevendamiseks ning selleks, et ametiasutused ja eksportijad saaksid sisse seada asjaomaste toodetega seotud uue korra ja kehtestada kõikide formaalsuste nõuetekohaseks täitmiseks vajalikud menetlused, on komisjoni 19. märtsi 2004. aasta määruses (EÜ) nr 519/2004, millega kehtestatakse määruse (EÜ) nr 800/1999 erandid piima ja piimatoodete ekspordile, (4) sätestatud üleminekuaeg, mille jooksul on impordiga seotud tolliformaalsuste täitmise tõendamine lihtsustatud. Kõnealused sätted kehtivad kuni 31. detsembrini 2004.

| (6) | Mitmes sihtriigis ei ole siiski veel sobivaid menetlusi ega piisavaid vahendeid vajalike dokumentide esitamiseks. Et vältida juhtumeid, mil ettevõtjatele ei anta eksporditoetust haldusmenetluste puudumise tõttu kolmandates riikides, on vaja jätta üleminekukord kehtima ka aastal 2005. Määruse (EÜ) nr 519/2004 kohaldamisel saadud kogemused on näidanud, et kõnealuse määrusega ettenähtud üleminekukorda tuleks kohandada, et sätestada täiendavate dokumentide esitamine. |
| --- | --- |

(6)

Mitmes sihtriigis ei ole siiski veel sobivaid menetlusi ega piisavaid vahendeid vajalike dokumentide esitamiseks. Et vältida juhtumeid, mil ettevõtjatele ei anta eksporditoetust haldusmenetluste puudumise tõttu kolmandates riikides, on vaja jätta üleminekukord kehtima ka aastal 2005. Määruse (EÜ) nr 519/2004 kohaldamisel saadud kogemused on näidanud, et kõnealuse määrusega ettenähtud üleminekukorda tuleks kohandada, et sätestada täiendavate dokumentide esitamine.

| (7) | On asjakohane meenutada, et kui tekib kahtlusi eksporditud toodete sihtkoha suhtes, võivad liikmesriikide pädevad asutused määruse (EÜ) nr 800/1999 artikli 20 kohaselt nõuda kõikide toetuste puhul täiendavaid tõendeid selle kohta, et toode on importivas kolmandas riigis tegelikult turule viidud. |
| --- | --- |

(7)

On asjakohane meenutada, et kui tekib kahtlusi eksporditud toodete sihtkoha suhtes, võivad liikmesriikide pädevad asutused määruse (EÜ) nr 800/1999 artikli 20 kohaselt nõuda kõikide toetuste puhul täiendavaid tõendeid selle kohta, et toode on importivas kolmandas riigis tegelikult turule viidud.

| (8) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas piima- ja piimatooteturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas piima- ja piimatooteturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   CN-koodide 0401–0405 alla kuuluvate toodete ekspordi korral, mis on toimunud vastavalt määruse (EÜ) nr 1255/1999 artiklile 31 ja mille kohta eksportija ei suuda esitada määruse (EÜ) nr 800/1999 artikli 16 lõigetes 1 ja 2 osutatud tõendeid, loetakse erandina artiklist 16 tooted impordituks kolmandasse riiki järgmise kolme dokumendi esitamisel:

| a) | veodokumendi koopia; |
| --- | --- |

a)

veodokumendi koopia;

| b) | lossimistõend, mille on koostanud kõnealuse kolmanda riigi ametiasutus, sihtriigis asuv liikmesriigi ametiasutus või määruse (EÜ) nr 800/1999 artiklite 16a–16f kohaselt tunnustatud rahvusvaheline järelevalveasutus ja milles tõendatakse, et toode on lahkunud lossimiskohast või vähemalt selle tõendi väljaandnud ametiasutuse või järelevalveasutuse teada ei ole seda hiljem reekspordiks laaditud; |
| --- | --- |

b)

lossimistõend, mille on koostanud kõnealuse kolmanda riigi ametiasutus, sihtriigis asuv liikmesriigi ametiasutus või määruse (EÜ) nr 800/1999 artiklite 16a–16f kohaselt tunnustatud rahvusvaheline järelevalveasutus ja milles tõendatakse, et toode on lahkunud lossimiskohast või vähemalt selle tõendi väljaandnud ametiasutuse või järelevalveasutuse teada ei ole seda hiljem reekspordiks laaditud;

| c) | ühenduses asuvate tunnustatud vahendajate väljaantud pangadokument, milles tõendatakse, et kõnealuse ekspordi eest on tasutud nende poolt eksportija nimele avatud kontole, või maksetõend. |
| --- | --- |

c)

ühenduses asuvate tunnustatud vahendajate väljaantud pangadokument, milles tõendatakse, et kõnealuse ekspordi eest on tasutud nende poolt eksportija nimele avatud kontole, või maksetõend.

2.   Määruse (EÜ) nr 800/1999 artikli 20 kohaldamisel võtavad liikmesriigid arvesse lõike 1 sätteid.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2005 kuni 31. detsembrini 2005 vastuvõetud ekspordideklaratsioonide suhtes.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 18. märts 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT L 160, 26.6.1999, lk 48. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 186/2004 (ELT L 29, 3.2.2004, lk 6).

1

(2)  ELT L 60, 27.2.2004, lk 46.

2

(3)  EÜT L 102, 17.4.1999, lk 11. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 671/2004 (ELT L 105, 14.4.2004, lk 5).

3

(4)  ELT L 83, 20.3.2004, lk 4.

4

---

| 19.3.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 74/32 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 74/32

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 451/2005,

18. märts 2005,

impordisertifikaatide kohta seoses veiselihasektori toodetega, mis on pärit Botswanast, Keeniast, Madagaskarilt, Svaasimaalt, Zimbabwest ja Namiibiast

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 17. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1254/1999 veise- ja vasikalihaturu ühise korralduse kohta, (1)

võttes arvesse nõukogu 10. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2286/2002, millega kehtestati kord, mida kohaldatakse põllumajandustoodete ja -kaupade suhtes, mis on saadud teatavatest Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikidest (AKV riigid) pärit põllumajandustoodete töötlemisel, ja tunnistati kehtetuks määrus (EÜ) nr 1706/98, (2)

võttes arvesse komisjoni 19. detsembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 2247/2003, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) 2286/2002 (Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikidest (AKV riikidest) pärit põllumajandussaaduste töötlemisel saadud põllumajandustoodete ja -kaupade suhtes kohaldatava korra kohta) rakenduseeskirjad veiselihasektoris, (3) eriti selle artiklit 5,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 2247/2003 artikliga 1 nähakse ette võimalus välja anda impordisertifikaate veiselihasektori toodetele, mis on pärit Botswanast, Keeniast, Madagaskarilt, Svaasimaalt, Zimbabwest ja Namiibiast. Siiski peab import toimuma igale eksportivale kolmandale riigile ettenähtud koguste piires. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 2247/2003 artikliga 1 nähakse ette võimalus välja anda impordisertifikaate veiselihasektori toodetele, mis on pärit Botswanast, Keeniast, Madagaskarilt, Svaasimaalt, Zimbabwest ja Namiibiast. Siiski peab import toimuma igale eksportivale kolmandale riigile ettenähtud koguste piires.

| (2) | Sertifikaatide taotluste maht, mis esitati konditustatud liha kohta 1.–10. märtsil 2005 vastavalt määrusele (EÜ) nr 2247/2003, ei ületa Botswanast, Keeniast, Madagaskarilt, Svaasimaalt, Zimbabwest ja Namiibiast pärit toodete puhul nende riikide saadaolevate koguste hulka. Seega on võimalik anda impordisertifikaadid taotletud kogustele. |
| --- | --- |

(2)

Sertifikaatide taotluste maht, mis esitati konditustatud liha kohta 1.–10. märtsil 2005 vastavalt määrusele (EÜ) nr 2247/2003, ei ületa Botswanast, Keeniast, Madagaskarilt, Svaasimaalt, Zimbabwest ja Namiibiast pärit toodete puhul nende riikide saadaolevate koguste hulka. Seega on võimalik anda impordisertifikaadid taotletud kogustele.

| (3) | Kogused, mille kohta sertifikaate saab taotleda alates 1. aprillist 2005, tuleb kehtestada koguhulga 52 100 t piires. |
| --- | --- |

(3)

Kogused, mille kohta sertifikaate saab taotleda alates 1. aprillist 2005, tuleb kehtestada koguhulga 52 100 t piires.

| (4) | Tuleks meenutada, et käesolev määrus ei piira nõukogu 12. detsembri 1972. aasta direktiivi 72/462/EMÜ (sanitaarprobleemide ja sanitaarkorra kohta kolmandatest riikidest pärit veiste, sigade, lammaste ja kitsede ning värske liha või lihatoodete importimisel) (4) rakendamist, |
| --- | --- |

(4)

Tuleks meenutada, et käesolev määrus ei piira nõukogu 12. detsembri 1972. aasta direktiivi 72/462/EMÜ (sanitaarprobleemide ja sanitaarkorra kohta kolmandatest riikidest pärit veiste, sigade, lammaste ja kitsede ning värske liha või lihatoodete importimisel) (4) rakendamist,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Järgmised liikmesriigid annavad 21. märtsil 2005 impordisertifikaadid veiselihasektori toodetele, väljendatuna konditustatud lihana, mis on pärit teatavatest Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikidest ning mille kogused ja päritoluriigid on esitatud järgmiselt:

| | Ühendkuningriik:






  — | 300 t, mis on pärit Botswanast, |
| --- | --- | --- |

Ühendkuningriik:

—

300 t, mis on pärit Botswanast,

| — | 10 t, mis on pärit Svaasimaalt, |
| --- | --- |

—

10 t, mis on pärit Svaasimaalt,

| — | 550 t, mis on pärit Namiibiast. |
| --- | --- |

—

550 t, mis on pärit Namiibiast.

Artikkel 2

Litsentsitaotlusi võib määruse (EÜ) nr 2247/2003 artikli 3 lõike 2 kohaselt esitada 2005. aasta aprilli esimese 10 päeva jooksul järgmiste konditustatud veise- ja vasikaliha koguste kohta:

| Botswana: | 17 236 t, |
| --- | --- |
| Keenia: | 142 t, |
| Madagaskar: | 7 579 t, |
| Svaasimaa: | 3 337 t, |
| Zimbabwe: | 9 100 t, |
| Namiibia: | 11 350 t. |

Botswana:

17 236 t,

Keenia:

142 t,

Madagaskar:

7 579 t,

Svaasimaa:

3 337 t,

Zimbabwe:

9 100 t,

Namiibia:

11 350 t.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub 21. märtsil 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 18. märts 2005

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  EÜT L 160, 26.6.1999, lk 21. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1899/2004 (ELT L 328, 30.10.2004, lk 67).

1

(2)  EÜT L 348, 21.12.2002, lk 5.

2

(3)  ELT L 333, 20.12.2003, lk 37. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1118/2004 (ELT L 217, 17.6.2004, lk 10).

3

(4)  EÜT L 302, 31.12.1972, lk 28. Direktiivi on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 807/2003 (ELT L 122, 16.5.2003, lk 36).

4

---

| 19.3.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 74/34 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 74/34

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 452/2005,

18. märts 2005,

millega määratakse kindlaks, millises ulatuses võib heaks kiita 2004. aasta märts esitatud ühenduse ning Bulgaaria ja Rumeenia vahel sõlmitud lepingute kohased litsentsitaotlused teatavate sealihatoodete kohta

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse komisjoni 29. septembri 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1898/97, millega kehtestatakse Bulgaaria, Tšehhi Vabariigi, Slovakkia, Rumeenia, Poola ja Ungariga sõlmitud Euroopa lepingutega ettenähtud korra üksikasjalikud rakenduseeskirjad sealihasektoris, (1) eriti selle artikli 4 lõiget 5,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Ajavahemikuks 1. aprill – 30. juuni 2005 on esitatud impordilitsentsi taotlusi koguste kohta, mis on väiksemad või võrdsed saadaolevate kogustega, ning need võib täies ulatuses rahuldada. |
| --- | --- |

(1)

Ajavahemikuks 1. aprill – 30. juuni 2005 on esitatud impordilitsentsi taotlusi koguste kohta, mis on väiksemad või võrdsed saadaolevate kogustega, ning need võib täies ulatuses rahuldada.

| (2) | On kohane juhtida ettevõtjate tähelepanu asjaolule, et litsentse võib kasutada ainult nende toodete jaoks, mis vastavad kõigile praegu ühenduses kehtivaile veterinaareeskirjadele, |
| --- | --- |

(2)

On kohane juhtida ettevõtjate tähelepanu asjaolule, et litsentse võib kasutada ainult nende toodete jaoks, mis vastavad kõigile praegu ühenduses kehtivaile veterinaareeskirjadele,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Määruse (EÜ) nr 1898/97 alusel esitatud impordilitsentsi taotlusi ajavahemikuks 1. aprill kuni 30. juuni 2005 käsitletakse vastavalt lisale.

2.   Litsentse võib kasutada ainult nende toodete jaoks, mis vastavad kõigile praegu ühenduses kehtivaile veterinaareeskirjadele.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 1. aprill 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 18. märts 2005

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  EÜT L 267, 30.9.1997, lk 58. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 333/2004 (ELT L 60, 27.2.2004, lk 12).

1

---

LISA

| Rühm | Ajavahemikuks 1. aprill–30. juuni 2005 esitatud impordilitsentsi taotluste heakskiiduprotsent |
| --- | --- |
| B1 | 100,0 |
| 15 | 100,0 |
| 16 | 100,0 |
| 17 | 100,0 |

Rühm

Ajavahemikuks 1. aprill–30. juuni 2005 esitatud impordilitsentsi taotluste heakskiiduprotsent

B1

100,0

15

100,0

16

100,0

17

100,0

---

| 19.3.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 74/36 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 74/36

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 453/2005,

18. märts 2005,

millega määratakse kindlaks, millises ulatuses võib heaks kiita nõukogu määruses (EÜ) nr 774/94 (millega avatakse sealihasektori ja teatavate muude põllumajandustoodete ühenduse tariifikvoodid ja sätestatakse nende haldamine) sätestatud korra alusel märtsis 2005 esitatud teatavate sealihatoodete impordilitsentsi taotlused

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse komisjoni 22. juuni 1994. aasta määrust (EÜ) nr 1432/94, millega sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad sealihasektoris impordikorra kohaldamiseks, mis on sätestatud nõukogu määruses (EÜ) nr 774/94, millega avatakse sealiha ja teatavate muude põllumajandustoodete ühenduse tariifikvoodid ja sätestatakse nende haldamine, (1) eriti selle artikli 4 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | 2005. aasta teiseks kvartaliks on esitatud impordilitsentsi taotlusi koguste kohta, mis on väiksemad saadaolevatest kogustest, ning need võib seetõttu täies ulatuses rahuldada. |
| --- | --- |

(1)

2005. aasta teiseks kvartaliks on esitatud impordilitsentsi taotlusi koguste kohta, mis on väiksemad saadaolevatest kogustest, ning need võib seetõttu täies ulatuses rahuldada.

| (2) | Tuleks kindlaks määrata järgmisel ajavahemikul saadaolev kogus. |
| --- | --- |

(2)

Tuleks kindlaks määrata järgmisel ajavahemikul saadaolev kogus.

| (3) | On kohane juhtida ettevõtjate tähelepanu asjaolule, et litsentse võib kasutada ainult nende toodete jaoks, mis vastavad kõigile praegu ühenduses kehtivaile veterinaareeskirjadele, |
| --- | --- |

(3)

On kohane juhtida ettevõtjate tähelepanu asjaolule, et litsentse võib kasutada ainult nende toodete jaoks, mis vastavad kõigile praegu ühenduses kehtivaile veterinaareeskirjadele,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Määruse (EÜ) nr 1432/94 alusel esitatud impordilitsentsi taotlusi ajavahemikuks 1. aprill kuni 30. juuni 2005 käsitletakse vastavalt I lisale.

2.   Impordilitsentsi taotlused võib vastavalt määrusele (EÜ) nr 1432/94 estitada ajavahemikuks 1. juuli kuni 30. september 2005 II lisas osutatud üldkoguse ulatuses.

3.   Litsentse võib kasutada ainult nende toodete jaoks, mis vastavad kõigile praegu ühenduses kehtivaile veterinaareeskirjadele.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 1. aprill 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 18. märts 2005

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  EÜT L 156, 23.6.1994, lk 14. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 332/2004 (ELT L 60, 27.2.2004, lk 10).

1

---

I LISA

| Rühm | Ajavahemikuks 1. aprill–30. juuni 2005 esitatud impordilitsentsi taotluste heakskiiduprotsent |
| --- | --- |
| 1 | 100,00 |

Rühm

Ajavahemikuks 1. aprill–30. juuni 2005 esitatud impordilitsentsi taotluste heakskiiduprotsent

1

100,00

---

II LISA

| (t) |
| --- |
| Rühm | Ajavahemikul 1. juuli–30. september 2005 saadaolev üldkogus |
| 1 | 5 250,0 |

(t)

Rühm

Ajavahemikul 1. juuli–30. september 2005 saadaolev üldkogus

1

5 250,0

---

| 19.3.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 74/38 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 74/38

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 454/2005,

18. märts 2005,

millega määratakse kindlaks, millises ulatuses võib heaks kiita tariifikvootidega sätestatud korra alusel märtsis 2005 esitatud teatavate sealihasektori toodete impordilitsentsi taotlused ajavahemikuks 1. aprill kuni 30. juuni 2005

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse komisjoni 18.augusti 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1458/2003, millega avatakse sealihasektori tariifikvoodid ja sätestatakse nende haldamine, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 6,

ning arvestades järgmist:

Ajavahemikuks 1. aprill–30. juuni 2005 on esitatud impordilitsentsi taotlusi koguste kohta, mis on väiksemad saadaolevatest kogustest, ning need võib seetõttu täies ulatuses rahuldada,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1458/2003 alusel esitatud impordilitsentsi taotlusi ajavahemikuks 1. aprill–30. juuni 2005 rahuldatakse vastavalt lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 1. aprill 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 18. märts 2005

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  ELT L 208, 19.8.2003, lk 3.

1

---

LISA

| Rühm | Ajavahemikuks 1. aprill–30. juuni 2005 esitatud impordilitsentsi taotluste heakskiiduprotsent |
| --- | --- |
| G2 | 100 |
| G3 | 100 |
| G4 | 100 |
| G5 | 100 |
| G6 | 100 |
| G7 | 100 |

Rühm

Ajavahemikuks 1. aprill–30. juuni 2005 esitatud impordilitsentsi taotluste heakskiiduprotsent

G2

100

G3

100

G4

100

G5

100

G6

100

G7

100

---

| 19.3.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 74/40 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 74/40

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 455/2005,

18. märts 2005,

millega kehtestatakse toorpuuvilla maailmaturuhind

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Kreeka ühinemisaktile lisatud protokolli nr 4 puuvilla kohta, viimati muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 1050/2001, (1)

võttes arvesse nõukogu 22. mai 2001. aasta määrust (EÜ) nr 1051/2001 puuvilla tootmistoetuse kohta, (2) eriti selle artiklit 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1051/2001 artiklile 4 tuleb toorpuuvilla maailmaturuhind määrata korrapäraselt kindlaks, lähtudes puuvillakiu hinnast maailmaturul ja võttes arvesse varasemat suhet puuvillakiu maailmaturuhinna ja toorpuuvilla arvutatud maailmaturuhinna vahel. See varasem suhe on kehtestatud komisjoni 2. augusti 2001. aasta määruse (EÜ) nr 1591/2001, (3) (millega sätestatakse puuvilla toetuskava üksikasjalikud rakenduseeskirjad) artikli 2 lõikes 2. Kui maailmaturuhinda ei saa nii kindlaks määrata, kehtestatakse hind viimati kindlaks määratud hinna alusel. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1051/2001 artiklile 4 tuleb toorpuuvilla maailmaturuhind määrata korrapäraselt kindlaks, lähtudes puuvillakiu hinnast maailmaturul ja võttes arvesse varasemat suhet puuvillakiu maailmaturuhinna ja toorpuuvilla arvutatud maailmaturuhinna vahel. See varasem suhe on kehtestatud komisjoni 2. augusti 2001. aasta määruse (EÜ) nr 1591/2001, (3) (millega sätestatakse puuvilla toetuskava üksikasjalikud rakenduseeskirjad) artikli 2 lõikes 2. Kui maailmaturuhinda ei saa nii kindlaks määrata, kehtestatakse hind viimati kindlaks määratud hinna alusel.

| (2) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1051/2001 artiklile 5 määratakse toorpuuvilla maailmaturuhind kindlaks eriomadustega toote osas ja võttes arvesse kõige soodsamaid pakkumisi ja noteeringuid maailmaturul nende hulgast, mida peetakse tõelisele turusuundumusele kõige tüüpilisemaks. Selleks arvutatakse ühel või mitmel Euroopa börsil tehtud pakkumiste ja noteeringute keskmine toote puhul, mis on tarnitud ühenduse sadamasse CIF-saadetisena ja on pärit eri tarnijariikidest, mida peetakse rahvusvahelisele kaubandusele kõige tüüpilisemateks. On olemas siiski säte puuvillakiu maailmaturuhinna kindlaksmääramise kriteeriumide kohandamiseks, et kajastada tarnitud tootest ning asjaomastest pakkumistest ja noteeringutest tingitud erinevusi. Kohandused on määratletud määruse (EÜ) nr 1591/2001 artikli 3 lõikes 2. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1051/2001 artiklile 5 määratakse toorpuuvilla maailmaturuhind kindlaks eriomadustega toote osas ja võttes arvesse kõige soodsamaid pakkumisi ja noteeringuid maailmaturul nende hulgast, mida peetakse tõelisele turusuundumusele kõige tüüpilisemaks. Selleks arvutatakse ühel või mitmel Euroopa börsil tehtud pakkumiste ja noteeringute keskmine toote puhul, mis on tarnitud ühenduse sadamasse CIF-saadetisena ja on pärit eri tarnijariikidest, mida peetakse rahvusvahelisele kaubandusele kõige tüüpilisemateks. On olemas siiski säte puuvillakiu maailmaturuhinna kindlaksmääramise kriteeriumide kohandamiseks, et kajastada tarnitud tootest ning asjaomastest pakkumistest ja noteeringutest tingitud erinevusi. Kohandused on määratletud määruse (EÜ) nr 1591/2001 artikli 3 lõikes 2.

| (3) | Eespool nimetatud kriteeriumide kohaldamise tulemusel saadakse allpool kindlaks määratud toorpuuvilla maailmaturuhind, |
| --- | --- |

(3)

Eespool nimetatud kriteeriumide kohaldamise tulemusel saadakse allpool kindlaks määratud toorpuuvilla maailmaturuhind,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1051/2001 artiklis 4 osutatud toorpuuvilla maailmaturuhinnaks kehtestatakse 19,011 EUR/100 kg kohta.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 19. märtsil 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 18. märts 2005

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  EÜT L 148, 1.6.2001, lk 1.

1

(2)  EÜT L 148, 1.6.2001, lk 3.

2

(3)  EÜT L 210, 3.8.2001, lk 10. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1486/2002 (EÜT L 223, 20.8.2002, lk 3).

3

---

II Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Komisjon

| 19.3.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 74/41 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 74/41

---

KOMISJONI OTSUS,

14. juuli 2004,

Korsikal aastatel 1986–1999 kalandus- ja akvakultuurisektorile määratud abi kohta

(teatavaks tehtud numbri K(2004) 2585 all)

(Ainult prantsuskeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2005/238/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eelkõige selle artikli 88 lõike 2 esimest lõiku,

olles palunud huvitatud pooltel esitada oma märkused vastavalt nimetatud artiklile,

ning arvestades järgmist:

I.   MENETLUS

| (1) | 21. mail 1996. aastal toimus Brüsselis Prantsusmaa ja komisjoni koosolek seoses Korsika teatavate majandusharude, sealhulgas kalanduse olukorraga. Komisjon sai selle kokkusaamise käigus teada, et kõnealusele sektorile oli määratud riigiabi, ilma et sellest abist oleks teatatud, võimaldamaks seda uurida vastavalt asutamislepingu artiklile 93 (nüüd artiklile 88). |
| --- | --- |

(1)

21. mail 1996. aastal toimus Brüsselis Prantsusmaa ja komisjoni koosolek seoses Korsika teatavate majandusharude, sealhulgas kalanduse olukorraga. Komisjon sai selle kokkusaamise käigus teada, et kõnealusele sektorile oli määratud riigiabi, ilma et sellest abist oleks teatatud, võimaldamaks seda uurida vastavalt asutamislepingu artiklile 93 (nüüd artiklile 88).

| (2) | Komisjon palus 14. juuni 1996. aasta kirjaga Prantsusmaad esitada seda abi puudutavat teavet. |
| --- | --- |

(2)

Komisjon palus 14. juuni 1996. aasta kirjaga Prantsusmaad esitada seda abi puudutavat teavet.

| (3) | 7. juuli 1996. aasta kirjaga teatas Prantsusmaa komisjonile, et on nõutud teabe hankimiseks Korsika territoriaalühendusega ühendust võtnud. Kuna nimetatud teave komisjonini ei jõudnud, saadeti 12. septembril 1996 esimene meeldetuletuskiri. |
| --- | --- |

(3)

7. juuli 1996. aasta kirjaga teatas Prantsusmaa komisjonile, et on nõutud teabe hankimiseks Korsika territoriaalühendusega ühendust võtnud. Kuna nimetatud teave komisjonini ei jõudnud, saadeti 12. septembril 1996 esimene meeldetuletuskiri.

| (4) | Seejärel edastas Prantsusmaa 17. detsembri 1996. aasta kirjaga teatavat teavet seoses kõnealuse abiga. See registreeriti 6. jaanuaril 1997 numbri all NN 11/97 teatamata abi registrisse. |
| --- | --- |

(4)

Seejärel edastas Prantsusmaa 17. detsembri 1996. aasta kirjaga teatavat teavet seoses kõnealuse abiga. See registreeriti 6. jaanuaril 1997 numbri all NN 11/97 teatamata abi registrisse.

| (5) | Sedastanud, et tema valduses ei ole kõiki vajalikke üksikasju, asumaks selle abikava uurimisele, küsis komisjon lisateavet 24. aprilli 1997. aasta kirjaga. Teatavad dokumendid jõudsid temani 3. detsembri 1997. aasta ja 11. augusti 1998. aasta kirjadega. |
| --- | --- |

(5)

Sedastanud, et tema valduses ei ole kõiki vajalikke üksikasju, asumaks selle abikava uurimisele, küsis komisjon lisateavet 24. aprilli 1997. aasta kirjaga. Teatavad dokumendid jõudsid temani 3. detsembri 1997. aasta ja 11. augusti 1998. aasta kirjadega.

| (6) | Seejärel esitas komisjon 11. veebruari 1999. aasta kirjaga uue nõude lisateabe saamiseks. 22. veebruaril 2000 toimus komisjoni juures koosolek koos Korsika territoriaalühenduse esindajatega. Selle koosoleku järel edastas komisjon Prantsusmaale uue nimekirja vajalikust teabest, et asuda nimetatud abimeedet analüüsima. Pärast kaht uut meeldetuletuskirja saabus suur osa nõutud teabest 11. aprilli 2001. aasta kirjaga. |
| --- | --- |

(6)

Seejärel esitas komisjon 11. veebruari 1999. aasta kirjaga uue nõude lisateabe saamiseks. 22. veebruaril 2000 toimus komisjoni juures koosolek koos Korsika territoriaalühenduse esindajatega. Selle koosoleku järel edastas komisjon Prantsusmaale uue nimekirja vajalikust teabest, et asuda nimetatud abimeedet analüüsima. Pärast kaht uut meeldetuletuskirja saabus suur osa nõutud teabest 11. aprilli 2001. aasta kirjaga.

| (7) | Lisaks sai komisjon teada Prantsuse Rahvusassamblee raportist nr 1077, mis on koostatud uurimiskomisjoni nimel, kes tegeles riiklike vahendite kasutamise ja avalike teenuste juhtimise uurimisega Korsikal (1) (edaspidi “rahvusassamblee raport”). Selles raportis, mis avaldati 1998. aastal, kirjeldatakse kalandus- ja akvakultuurisektorile aastal 1997 määratud abi (vrdl nimetatud raporti punktiga I.C.1.b). |
| --- | --- |

(7)

Lisaks sai komisjon teada Prantsuse Rahvusassamblee raportist nr 1077, mis on koostatud uurimiskomisjoni nimel, kes tegeles riiklike vahendite kasutamise ja avalike teenuste juhtimise uurimisega Korsikal (1) (edaspidi “rahvusassamblee raport”). Selles raportis, mis avaldati 1998. aastal, kirjeldatakse kalandus- ja akvakultuurisektorile aastal 1997 määratud abi (vrdl nimetatud raporti punktiga I.C.1.b).

| (8) | Komisjon teavitas Prantsusmaad 30. oktoobri 2001. aasta kirjaga oma otsusest algatada ametlik uurimismenetlus asutamislepingu artikli 88 lõike 2 kohaselt seoses järgmiste Korsikal rakendatud abimeetmetega:






  — | need, mis puudutavad uute ja kasutatud laevade ostmist ajavahemikul 1986–1999, |
| --- | --- | --- |

(8)

Komisjon teavitas Prantsusmaad 30. oktoobri 2001. aasta kirjaga oma otsusest algatada ametlik uurimismenetlus asutamislepingu artikli 88 lõike 2 kohaselt seoses järgmiste Korsikal rakendatud abimeetmetega:

—

need, mis puudutavad uute ja kasutatud laevade ostmist ajavahemikul 1986–1999,

| — | need, mis puudutavad olemasolevate laevade ümberehitamist ja sisseseadet ajavahemikul 1. jaanuar 1987 kuni 28. oktoober 1998, kui tööde eesmärgiks oli laeva võimsuse suurendamine. |
| --- | --- |

—

need, mis puudutavad olemasolevate laevade ümberehitamist ja sisseseadet ajavahemikul 1. jaanuar 1987 kuni 28. oktoober 1998, kui tööde eesmärgiks oli laeva võimsuse suurendamine.

| (9) | Sama otsusega teatas komisjon Prantsusmaale, et abi laevade ümberehitamiseks ja sisseseadeks, mis ei toonud endaga kaasa laeva võimsuse suurenemist, ning kalurite poolt kuival maal kasutatava varustuse jaoks määratud abi on ta otsustanud käsitleda ühisturuga kokkusobivana. |
| --- | --- |

(9)

Sama otsusega teatas komisjon Prantsusmaale, et abi laevade ümberehitamiseks ja sisseseadeks, mis ei toonud endaga kaasa laeva võimsuse suurenemist, ning kalurite poolt kuival maal kasutatava varustuse jaoks määratud abi on ta otsustanud käsitleda ühisturuga kokkusobivana.

| (10) | Selle otsusega andis komisjon Prantsusmaale ka korralduse edastada komisjonile akvakultuurile määratud abi uurimiseks vajalikke andmeid. |
| --- | --- |

(10)

Selle otsusega andis komisjon Prantsusmaale ka korralduse edastada komisjonile akvakultuurile määratud abi uurimiseks vajalikke andmeid.

| (11) | 21. detsembri 2001. aasta kirjaga esitas Prantsusmaa oma märkused abi kohta, millega seoses algatati ametlik uurimismenetlus, ning edastas teavet seoses abiga akvakultuurile. |
| --- | --- |

(11)

21. detsembri 2001. aasta kirjaga esitas Prantsusmaa oma märkused abi kohta, millega seoses algatati ametlik uurimismenetlus, ning edastas teavet seoses abiga akvakultuurile.

| (12) | Menetluse algatamise otsus avaldati Euroopa Ühenduste Teatajas. (2) Komisjon kutsus huvitatud isikuid esitama kõnesoleva abi kohta oma märkusi. Pärast osutatud avaldamist ei ole komisjonile märkusi edastatud. |
| --- | --- |

(12)

Menetluse algatamise otsus avaldati Euroopa Ühenduste Teatajas. (2) Komisjon kutsus huvitatud isikuid esitama kõnesoleva abi kohta oma märkusi. Pärast osutatud avaldamist ei ole komisjonile märkusi edastatud.

II.   KIRJELDUS

| (13) | Käesoleva otsuse objektiks olevad abimeetmed on need, millega seoses algatati ametlik uurimismenetlus, ja need, mille kohta komisjon käskis Prantsusmaal teavet anda. Käesolev otsus käsitleb seega nelja järgmist abi tüüpi:






  — | abi uute laevade ostmiseks ajavahemikul 1986–1999, |
| --- | --- | --- |

(13)

Käesoleva otsuse objektiks olevad abimeetmed on need, millega seoses algatati ametlik uurimismenetlus, ja need, mille kohta komisjon käskis Prantsusmaal teavet anda. Käesolev otsus käsitleb seega nelja järgmist abi tüüpi:

—

abi uute laevade ostmiseks ajavahemikul 1986–1999,

| — | abi olemasolevate laevade ümberehitamiseks ja sisseseadeks ajavahemikul 1. jaanuar 1997 kuni 28. oktoober 1998, kui tööde eesmärgiks oli laeva võimsuse suurendamine, |
| --- | --- |

—

abi olemasolevate laevade ümberehitamiseks ja sisseseadeks ajavahemikul 1. jaanuar 1997 kuni 28. oktoober 1998, kui tööde eesmärgiks oli laeva võimsuse suurendamine,

| — | abi kasutatud laevade ostmiseks ajavahemikul 1986–1999, |
| --- | --- |

—

abi kasutatud laevade ostmiseks ajavahemikul 1986–1999,

| — | abi akvakultuurisektorile ajavahemikul 1994–1999. |
| --- | --- |

—

abi akvakultuurisektorile ajavahemikul 1994–1999.

| (14) | Abi kalalaevastikule kinnitas Korsika Assamblee, kes võttis 29. märtsil 1985 oma otsusega nr 85/10a vastu “laevastiku moderniseerimiseks antava abi määruse”. Seda otsust muudeti mitmeid kordi: otsustega 30. novembrist 1990 (nr 90/99), 19. detsembrist 1991 (nr 91/1032), 23. veebruarist 1993 (nr 93/25), 9. märtsist 1995 (nr 95/16), 11. septembrist 1995 (nr 95/79) ja 11. aprillist 1997 (nr 97/36). Prantsusmaa täpsustas, et viimast osutatud otsust (nr 97/36) ei muudetud kuni struktuurifondide tegevusega seotud ühtse programmdokumendi programmiperioodi kehtivuskuupäevani, see tähendab 31. detsembrini 1999. Akvakultuurile eraldatud abi osas märkis Prantsusmaa, et Korsika piirkondlikud organid kohaldasid otseselt ühenduse määrusi Korsika majandusliku arengu agentuuri (ADEC) välja antud “Abiteatmiku” kohaselt. Teatmiku see osa, mis puudutas kalandust ja akvakultuuri ning kirjeldas abi, mida on võimalik määrata, edastati komisjonile. |
| --- | --- |

(14)

Abi kalalaevastikule kinnitas Korsika Assamblee, kes võttis 29. märtsil 1985 oma otsusega nr 85/10a vastu “laevastiku moderniseerimiseks antava abi määruse”. Seda otsust muudeti mitmeid kordi: otsustega 30. novembrist 1990 (nr 90/99), 19. detsembrist 1991 (nr 91/1032), 23. veebruarist 1993 (nr 93/25), 9. märtsist 1995 (nr 95/16), 11. septembrist 1995 (nr 95/79) ja 11. aprillist 1997 (nr 97/36). Prantsusmaa täpsustas, et viimast osutatud otsust (nr 97/36) ei muudetud kuni struktuurifondide tegevusega seotud ühtse programmdokumendi programmiperioodi kehtivuskuupäevani, see tähendab 31. detsembrini 1999. Akvakultuurile eraldatud abi osas märkis Prantsusmaa, et Korsika piirkondlikud organid kohaldasid otseselt ühenduse määrusi Korsika majandusliku arengu agentuuri (ADEC) välja antud “Abiteatmiku” kohaselt. Teatmiku see osa, mis puudutas kalandust ja akvakultuuri ning kirjeldas abi, mida on võimalik määrata, edastati komisjonile.

| (15) | Abi ulatub tagasi aastani 1985. Nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määruses (EÜ) nr 659/1999, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks, (3) ei ole sätestatud aegumistähtaega seoses sellise abi uurimisega, mis on ebaseaduslik selle määruse artikli 1 punkti f tähenduses, see tähendab, mis on määratud, ilma et komisjonil oleks olnud võimalust avaldada arvamust selle ühisturuga kokkusobivuse kohta. Samas nähakse nimetatud määruse artikliga 15 ette, et komisjonil on kümne aasta jooksul õigus abi tagasi nõuda ja et aegumistähtaeg algab päevast, millal abi abisaajale määratakse ja selle tähtaja katkestab igasugune komisjoni võetud meede. Seda arvestades leiab komisjon, et ei ole mõtet uurida selle aegumistähtaja raamesse jäävat abi, see tähendab abi, mis on määratud rohkem kui kümme aastat tagasi alates hetkest, kui komisjon sellega seoses mingeid meetmeid võttis. |
| --- | --- |

(15)

Abi ulatub tagasi aastani 1985. Nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määruses (EÜ) nr 659/1999, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks, (3) ei ole sätestatud aegumistähtaega seoses sellise abi uurimisega, mis on ebaseaduslik selle määruse artikli 1 punkti f tähenduses, see tähendab, mis on määratud, ilma et komisjonil oleks olnud võimalust avaldada arvamust selle ühisturuga kokkusobivuse kohta. Samas nähakse nimetatud määruse artikliga 15 ette, et komisjonil on kümne aasta jooksul õigus abi tagasi nõuda ja et aegumistähtaeg algab päevast, millal abi abisaajale määratakse ja selle tähtaja katkestab igasugune komisjoni võetud meede. Seda arvestades leiab komisjon, et ei ole mõtet uurida selle aegumistähtaja raamesse jäävat abi, see tähendab abi, mis on määratud rohkem kui kümme aastat tagasi alates hetkest, kui komisjon sellega seoses mingeid meetmeid võttis.

| (16) | Komisjon leiab, et see tähtaeg katkestati komisjoni poolt 14. juunil 1996 Prantsusmaale esitatud teabenõudega. Sellest lähtuvalt kehtib aegumistähtaeg abi suhtes, mis on abisaajatele määratud enne 14. juunit 1986. See aegumistähtaeg kehtib seega nimelt abi suhtes, mis on määratud enne 14. juunit 1986 Korsika piirkonna poolt, kuid mida ei makstud abisaajatele välja enne kui järgmistel aastatel, pärast seda, kui abikõlblikud investeeringud olid tegelikult tehtud. Sellega seoses võtab komisjon arvesse, et järgmises analüüsis käsitletakse abi, mille määramise otsus tehti ajavahemikus 14. juuni 1986 kuni 31. detsember 1999. |
| --- | --- |

(16)

Komisjon leiab, et see tähtaeg katkestati komisjoni poolt 14. juunil 1996 Prantsusmaale esitatud teabenõudega. Sellest lähtuvalt kehtib aegumistähtaeg abi suhtes, mis on abisaajatele määratud enne 14. juunit 1986. See aegumistähtaeg kehtib seega nimelt abi suhtes, mis on määratud enne 14. juunit 1986 Korsika piirkonna poolt, kuid mida ei makstud abisaajatele välja enne kui järgmistel aastatel, pärast seda, kui abikõlblikud investeeringud olid tegelikult tehtud. Sellega seoses võtab komisjon arvesse, et järgmises analüüsis käsitletakse abi, mille määramise otsus tehti ajavahemikus 14. juuni 1986 kuni 31. detsember 1999.

| (17) | Otsus nr 85/10a aastast 1985 sätestas, et vähemalt 18meetriste, Korsikal kalandusega tegelemiseks mõeldud laevade ostmiseks võib määrata toetust, kui laevad on, välja arvatud eriloa puhul, ehitatud Prantsusmaal. Toetus oli 20 % ostuhinnast, millele võis lisanduda 10 % lisatoetus, kui tegemist oli esmase soetamisega (uue laeva esimene ost) ja teine, samuti 10 % lisatoetus, kui laev oli ehitatud Korsikal. Eesmärgiga edendada saare traditsiooniliste puitehitusega tegelevate laevatehaste tööd võib toetust suurendada 20 % võrra ostuhinnast, seoses puiduvaldkonna edendamise erifinantseerimisega. Laevaomaniku isiklik panus peab olema vähemalt 10 %. |
| --- | --- |

(17)

Otsus nr 85/10a aastast 1985 sätestas, et vähemalt 18meetriste, Korsikal kalandusega tegelemiseks mõeldud laevade ostmiseks võib määrata toetust, kui laevad on, välja arvatud eriloa puhul, ehitatud Prantsusmaal. Toetus oli 20 % ostuhinnast, millele võis lisanduda 10 % lisatoetus, kui tegemist oli esmase soetamisega (uue laeva esimene ost) ja teine, samuti 10 % lisatoetus, kui laev oli ehitatud Korsikal. Eesmärgiga edendada saare traditsiooniliste puitehitusega tegelevate laevatehaste tööd võib toetust suurendada 20 % võrra ostuhinnast, seoses puiduvaldkonna edendamise erifinantseerimisega. Laevaomaniku isiklik panus peab olema vähemalt 10 %.

| (18) | Otsusega nr 90/99 muudeti abimäära, määrates abi baasmääraks 20 % asemel 30 %. 20 % lisaabi puitehitusele vähendati 5 %le. |
| --- | --- |

(18)

Otsusega nr 90/99 muudeti abimäära, määrates abi baasmääraks 20 % asemel 30 %. 20 % lisaabi puitehitusele vähendati 5 %le.

| (19) | Otsusega nr 95/16 muudeti abimäära järgmiselt: abi baasmäär jäi 30 %le ja täpsustati, et abikõlblik investeering võib hõlmata laevakere, varustuse ja 80 võrgutüki (6 400 meetrit) ostmist; esmase soetuse puhul määratav abi jäi 10 %le ja eriabi, kui laev on ehitatud Korsikal, vähendati 10 %lt 5 %le, mida suurendatakse endiselt 5 % võrra, kui tegu on puitlaevaga. Tunnistati kehtetuks kohustus, et laev peab olema ehitatud Prantsusmaal. |
| --- | --- |

(19)

Otsusega nr 95/16 muudeti abimäära järgmiselt: abi baasmäär jäi 30 %le ja täpsustati, et abikõlblik investeering võib hõlmata laevakere, varustuse ja 80 võrgutüki (6 400 meetrit) ostmist; esmase soetuse puhul määratav abi jäi 10 %le ja eriabi, kui laev on ehitatud Korsikal, vähendati 10 %lt 5 %le, mida suurendatakse endiselt 5 % võrra, kui tegu on puitlaevaga. Tunnistati kehtetuks kohustus, et laev peab olema ehitatud Prantsusmaal.

| (20) | Otsuse nr 95/79 tulemuseks oli võrgu ostmiseks antava abi piiramine, kui tegemist oli taotleja esmase soetusega. Lisaks tühistati ka 5 % suurune toetus juhul, kui laev ehitati puust ja Korsika laevatehases. |
| --- | --- |

(20)

Otsuse nr 95/79 tulemuseks oli võrgu ostmiseks antava abi piiramine, kui tegemist oli taotleja esmase soetusega. Lisaks tühistati ka 5 % suurune toetus juhul, kui laev ehitati puust ja Korsika laevatehases.

| (21) | Otsus nr 97/36 ei toonud endaga kaasa kirjeldatud sätete olulisi muudatusi. Endiselt on määratud, et laevaomaniku isiklik panus peab olema vähemalt 10 %. |
| --- | --- |

(21)

Otsus nr 97/36 ei toonud endaga kaasa kirjeldatud sätete olulisi muudatusi. Endiselt on määratud, et laevaomaniku isiklik panus peab olema vähemalt 10 %.

| (22) | Otsuses nr 85/10a aastast 1985 sätestati, et alla 18meetriste ja vähemalt 25 000 Prantsuse franki (FRF) maksvate laevade ümberehitus on abikõlblik, kui eesmärgiks on saavutada kalanduspotentsiaali märgatav tõus (vints, võrgu ülestõmbeseade, kajalood, pukk-kraana, navigatsiooniseade, pool jne) ja võimaldada kala säilitamist külmutatuna või parandada edasiliikumisseadmete energeetilist tõhusust (laeva suurusele kohandatud diiselmootor, muudetava sammuga sõukruvi, düüs jne). |
| --- | --- |

(22)

Otsuses nr 85/10a aastast 1985 sätestati, et alla 18meetriste ja vähemalt 25 000 Prantsuse franki (FRF) maksvate laevade ümberehitus on abikõlblik, kui eesmärgiks on saavutada kalanduspotentsiaali märgatav tõus (vints, võrgu ülestõmbeseade, kajalood, pukk-kraana, navigatsiooniseade, pool jne) ja võimaldada kala säilitamist külmutatuna või parandada edasiliikumisseadmete energeetilist tõhusust (laeva suurusele kohandatud diiselmootor, muudetava sammuga sõukruvi, düüs jne).

| (23) | Toetus, mida võis määrata, oli 15 % selle sisseseade maksumusest. Otsusega nr 93/25 tõsteti see määr 30 %le investeeringu maksumusest. |
| --- | --- |

(23)

Toetus, mida võis määrata, oli 15 % selle sisseseade maksumusest. Otsusega nr 93/25 tõsteti see määr 30 %le investeeringu maksumusest.

| (24) | Otsuses nr 95/79 täpsustati, sekkumismäära muutmata, et juhul kui laevaomanik taotleb kasusaamist ühenduse abist, arvestatakse Korsika osalust vastavalt ühenduse vastavates määrustes ettenähtud sekkumismäärale. Minimaalne maksumus, millest alates investeering on abikõlblik, langetati 20 000 FRFle. Otsus nr 95/79 sätestas samuti, et kui abitaotlus laeva ümberehitamiseks või sisseseadeks esitatakse esmase soetuse raames (esimene uue või kasutatud laeva ost kaluri poolt), on võimalik toetada 80 esimese võrgutüki ostmist määraga 30 %. |
| --- | --- |

(24)

Otsuses nr 95/79 täpsustati, sekkumismäära muutmata, et juhul kui laevaomanik taotleb kasusaamist ühenduse abist, arvestatakse Korsika osalust vastavalt ühenduse vastavates määrustes ettenähtud sekkumismäärale. Minimaalne maksumus, millest alates investeering on abikõlblik, langetati 20 000 FRFle. Otsus nr 95/79 sätestas samuti, et kui abitaotlus laeva ümberehitamiseks või sisseseadeks esitatakse esmase soetuse raames (esimene uue või kasutatud laeva ost kaluri poolt), on võimalik toetada 80 esimese võrgutüki ostmist määraga 30 %.

| (25) | Otsuses nr 85/10a aastast 1985 sätestas, et kasutatud laeva ostmiseks hinnaga vähemalt 50 000 FRF on võimalik määrata 10 % suurune toetus sellest hinnast. Sellele võis lisanduda 5 % suurune toetus, kui tegemist oli esmase soetamisega. Ostja isiklik panus pidi olema vähemalt 15 % laeva maksumusest. |
| --- | --- |

(25)

Otsuses nr 85/10a aastast 1985 sätestas, et kasutatud laeva ostmiseks hinnaga vähemalt 50 000 FRF on võimalik määrata 10 % suurune toetus sellest hinnast. Sellele võis lisanduda 5 % suurune toetus, kui tegemist oli esmase soetamisega. Ostja isiklik panus pidi olema vähemalt 15 % laeva maksumusest.

| (26) | Otsusega nr 91/1032 tõsteti baasmäär 10 %lt 15 %le. Otsusega nr 95/16 tõsteti see määra 20 %le laevade puhul, mille vanus on alla 20 aasta. |
| --- | --- |

(26)

Otsusega nr 91/1032 tõsteti baasmäär 10 %lt 15 %le. Otsusega nr 95/16 tõsteti see määra 20 %le laevade puhul, mille vanus on alla 20 aasta.

| (27) | Abi akvakultuurile määrati kindlaks riikide ja piirkondade vahelise lepinguga aastast 1994 ning ühenduse abi ühtse programmdokumendiga eesmärgi 1 alusel. Selleks et teostada projekte, mille kaasrahastajaks oli ühendus, rakendati Kalanduse Arendusrahastuga seonduvaid määruseid. |
| --- | --- |

(27)

Abi akvakultuurile määrati kindlaks riikide ja piirkondade vahelise lepinguga aastast 1994 ning ühenduse abi ühtse programmdokumendiga eesmärgi 1 alusel. Selleks et teostada projekte, mille kaasrahastajaks oli ühendus, rakendati Kalanduse Arendusrahastuga seonduvaid määruseid.

| (28) | Abi puudutab ühis- või erainvesteeringuid. Ühisinvesteeringud seonduvad kalandus- ja akvakultuuritoodete müügiedendamisega ja turu-uuringutega, samuti akvakultuuri ettevõtete tehnilise toega. Investeeringud ettevõtetesse on ette nähtud akvakultuurisektori ettevõtete tugevdamiseks, et tõsta turule viidavate toodete kvaliteeti; need investeeringud on seotud sanitaarnormide kehtestamise ja toodete turustamise tingimuste parandamisega: pakendusseadmed, laoseadmed, teeninduslaevad, arvutiseadmed, jääseadmed, külmutusvagunid jne. |
| --- | --- |

(28)

Abi puudutab ühis- või erainvesteeringuid. Ühisinvesteeringud seonduvad kalandus- ja akvakultuuritoodete müügiedendamisega ja turu-uuringutega, samuti akvakultuuri ettevõtete tehnilise toega. Investeeringud ettevõtetesse on ette nähtud akvakultuurisektori ettevõtete tugevdamiseks, et tõsta turule viidavate toodete kvaliteeti; need investeeringud on seotud sanitaarnormide kehtestamise ja toodete turustamise tingimuste parandamisega: pakendusseadmed, laoseadmed, teeninduslaevad, arvutiseadmed, jääseadmed, külmutusvagunid jne.

| (29) | Abisumma oli maksimaalselt 25 % investeeringu summast, selleks et võtta arvesse võimalikku Kalanduse Arendusrahastu poolset rahastamist. |
| --- | --- |

(29)

Abisumma oli maksimaalselt 25 % investeeringu summast, selleks et võtta arvesse võimalikku Kalanduse Arendusrahastu poolset rahastamist.

III.   AMETLIKU UURIMISMENETLUSE ALGATAMISE PÕHJUSED

| (30) | Otsustades algatada ametlik uurimismenetlus, tugines komisjon oma analüüsis suuniste eri versioonidele seoses riigiabi uurimisega kalandus- ja akvakultuurisektoris (edaspidi “suunised”). Vastavalt hetkel kehtivate 2001. aasta suuniste (4) punktile 3.4 tuleb ebaseaduslikku abi uurida vastavalt nendele suunistele, mis kehtisid siis, kui abi määrati. Aastatel 1986 ja 1987 olid kehtivateks suunisteks 1985. aastal avaldatud suunised. (5) Edaspidi olid kohaldatavad suunised järgmised: 1988. aastal avaldatud suunised (6) alates 1. jaanuarist 1989 määratud abile, 1992. aastal avaldatud suunised (7) alates 1. juulist 1992 määratud abile, 1994. aastal avaldatud suunised (8) alates 1. jaanuarist 1995 määratu abile ja 1997. aastal avaldatud suunised (9) alates 1. jaanuarist 1997 määratud abile. |
| --- | --- |

(30)

Otsustades algatada ametlik uurimismenetlus, tugines komisjon oma analüüsis suuniste eri versioonidele seoses riigiabi uurimisega kalandus- ja akvakultuurisektoris (edaspidi “suunised”). Vastavalt hetkel kehtivate 2001. aasta suuniste (4) punktile 3.4 tuleb ebaseaduslikku abi uurida vastavalt nendele suunistele, mis kehtisid siis, kui abi määrati. Aastatel 1986 ja 1987 olid kehtivateks suunisteks 1985. aastal avaldatud suunised. (5) Edaspidi olid kohaldatavad suunised järgmised: 1988. aastal avaldatud suunised (6) alates 1. jaanuarist 1989 määratud abile, 1992. aastal avaldatud suunised (7) alates 1. juulist 1992 määratud abile, 1994. aastal avaldatud suunised (8) alates 1. jaanuarist 1995 määratu abile ja 1997. aastal avaldatud suunised (9) alates 1. jaanuarist 1997 määratud abile.

| (31) | Komisjon viitas lisaks nõukogu määrustele seoses ühenduse struktuurimeetmetega kalandus- ja akvakultuurisektoris, millele suunised muutumatul viisil viitavad, eelkõige seoses abikõlblike investeeringute ja lubatud abimääradega. Need määrused on järgmised: nõukogu 4. oktoobri 1983. aasta määrus (EMÜ) nr 2908/83 struktuuri muutmise, moderniseerimise ning kalamajanduse ja akvakultuuri arendamise ühismeetme kohta, (10) nõukogu 18. detsembri 1986. aasta määrus (EMÜ) nr 4028/86 ühenduse meetmete kohta kalapüügi- ja akvakultuurisektori struktuuri parandamiseks ja kohandamiseks, (11) nõukogu 21. detsembri 1993. aasta määrus (EÜ) nr 3699/93, mis käsitleb ühenduse poolt kalapüügi- ja akvakultuurisektori saaduste töötlemiseks ja turustamiseks antava struktuuriabi kriteeriume ja korda, (12) ja nõukogu 3. novembri 1998. aasta määrus (EÜ) nr 2468/98, mis käsitleb ühenduse poolt kalapüügi- ja akvakultuurisektori saaduste töötlemiseks ja turustamiseks antava struktuuriabi kriteeriume ja korda. (13) |
| --- | --- |

(31)

Komisjon viitas lisaks nõukogu määrustele seoses ühenduse struktuurimeetmetega kalandus- ja akvakultuurisektoris, millele suunised muutumatul viisil viitavad, eelkõige seoses abikõlblike investeeringute ja lubatud abimääradega. Need määrused on järgmised: nõukogu 4. oktoobri 1983. aasta määrus (EMÜ) nr 2908/83 struktuuri muutmise, moderniseerimise ning kalamajanduse ja akvakultuuri arendamise ühismeetme kohta, (10) nõukogu 18. detsembri 1986. aasta määrus (EMÜ) nr 4028/86 ühenduse meetmete kohta kalapüügi- ja akvakultuurisektori struktuuri parandamiseks ja kohandamiseks, (11) nõukogu 21. detsembri 1993. aasta määrus (EÜ) nr 3699/93, mis käsitleb ühenduse poolt kalapüügi- ja akvakultuurisektori saaduste töötlemiseks ja turustamiseks antava struktuuriabi kriteeriume ja korda, (12) ja nõukogu 3. novembri 1998. aasta määrus (EÜ) nr 2468/98, mis käsitleb ühenduse poolt kalapüügi- ja akvakultuurisektori saaduste töötlemiseks ja turustamiseks antava struktuuriabi kriteeriume ja korda. (13)

| (32) | Komisjon väljendas kahtlust seoses nimetatud abi kokkusobivusega kahel põhjusel. |
| --- | --- |

(32)

Komisjon väljendas kahtlust seoses nimetatud abi kokkusobivusega kahel põhjusel.

| (33) | Esiteks tuletas komisjon suunistele tuginedes meelde, et uute laevade ostmiseks mõeldud abi oli kokkusobiv ühisturuga, kui seda anti investeeringuteks, mis kuuluvad kalalaevastiku mitmeaastase arendusprogrammi eesmärkide saavutamiseks vajalike vahendite muretsemisega seotud kohustuste hulka, nimelt seoses kalalaevastiku suutlikkuse kohandamisega kalavarudele, millele igal liikmesriigil ligipääs on. Prantsusmaa ei saavutanud III mitmeaastases arendusprogrammis (14) sätestatud eesmärke, mis kehtisid aastatel 1992 kuni 1996. Seega oleks ta pidanud lõpetama abi määramise kalalaevade ehitamiseks ja moderniseerimiseks alates 1. jaanuarist 1997. Seejärel teatas komisjon Prantsusmaale kirjaga 28. oktoobrist 1998, et teatavatel tingimustel on võimalik abi andmist investeeringutele taastada. 30. oktoobri 2001. aasta kirjaga, milles ta teavitas Prantsusmaad oma otsusest algatada ametlik uurimismenetlus, eeldas komisjon, et vahemikus 1. jaanuarist 1997 kuni 28. oktoobrini 1998 määratud abi on olnud vastuolus sellel ajavahemikul kehtinud suunistega. |
| --- | --- |

(33)

Esiteks tuletas komisjon suunistele tuginedes meelde, et uute laevade ostmiseks mõeldud abi oli kokkusobiv ühisturuga, kui seda anti investeeringuteks, mis kuuluvad kalalaevastiku mitmeaastase arendusprogrammi eesmärkide saavutamiseks vajalike vahendite muretsemisega seotud kohustuste hulka, nimelt seoses kalalaevastiku suutlikkuse kohandamisega kalavarudele, millele igal liikmesriigil ligipääs on. Prantsusmaa ei saavutanud III mitmeaastases arendusprogrammis (14) sätestatud eesmärke, mis kehtisid aastatel 1992 kuni 1996. Seega oleks ta pidanud lõpetama abi määramise kalalaevade ehitamiseks ja moderniseerimiseks alates 1. jaanuarist 1997. Seejärel teatas komisjon Prantsusmaale kirjaga 28. oktoobrist 1998, et teatavatel tingimustel on võimalik abi andmist investeeringutele taastada. 30. oktoobri 2001. aasta kirjaga, milles ta teavitas Prantsusmaad oma otsusest algatada ametlik uurimismenetlus, eeldas komisjon, et vahemikus 1. jaanuarist 1997 kuni 28. oktoobrini 1998 määratud abi on olnud vastuolus sellel ajavahemikul kehtinud suunistega.

| (34) | Teiseks sedastas komisjon, et seoses võimalike abimäärade ja teiste abikavadega kattumise võimalustega määrati abi vastuolus maksimaalse lubatud määraga. |
| --- | --- |

(34)

Teiseks sedastas komisjon, et seoses võimalike abimäärade ja teiste abikavadega kattumise võimalustega määrati abi vastuolus maksimaalse lubatud määraga.

| (35) | Komisjon väljendas kahtlust vahemikus 1. jaanuarist 1997 kuni 28. oktoobrini 1998 laevade ümberehituseks ja sisseseadeks määratud abi kokkusobivusega, juhul kui teostatud tööd toovad endaga kaasa laeva võimsuse kasvu, sest nagu laevade ostmiseks ettenähtud abi puhul, ei sisaldu seda tüüpi abi mitmeaastase arendusprogrammi eesmärkides. |
| --- | --- |

(35)

Komisjon väljendas kahtlust vahemikus 1. jaanuarist 1997 kuni 28. oktoobrini 1998 laevade ümberehituseks ja sisseseadeks määratud abi kokkusobivusega, juhul kui teostatud tööd toovad endaga kaasa laeva võimsuse kasvu, sest nagu laevade ostmiseks ettenähtud abi puhul, ei sisaldu seda tüüpi abi mitmeaastase arendusprogrammi eesmärkides.

| (36) | Komisjon väljendas kahtlust seoses teatava abiga, mida määrati kasutatud laevade ostmiseks alates 1. jaanuarist 1989, kuna Korsika Assamblee otsus nägi ette võimaluse määrata seda tüüpi abi laevade ostmiseks, ilma et nende suurima vanuse piir oleks kehtestatud, samas kui 1988. aasta suunised, mis olid sel kuupäeval kehtivad, välistavad võimaluse määrata seda tüüpi abi laevadele, mis on vanemad kui 15 aastat, ning maksimaalne vanus alandati 10 aasta peale 1992. aasta suunistega, mis kehtisid alates 1. juulist 1992, samuti hilisemate suunistega. |
| --- | --- |

(36)

Komisjon väljendas kahtlust seoses teatava abiga, mida määrati kasutatud laevade ostmiseks alates 1. jaanuarist 1989, kuna Korsika Assamblee otsus nägi ette võimaluse määrata seda tüüpi abi laevade ostmiseks, ilma et nende suurima vanuse piir oleks kehtestatud, samas kui 1988. aasta suunised, mis olid sel kuupäeval kehtivad, välistavad võimaluse määrata seda tüüpi abi laevadele, mis on vanemad kui 15 aastat, ning maksimaalne vanus alandati 10 aasta peale 1992. aasta suunistega, mis kehtisid alates 1. juulist 1992, samuti hilisemate suunistega.

| (37) | Teiselt poolt juhtis komisjon Prantsusmaa tähelepanu sellele, et 1988. aasta suunised ja sellele järgnenud suunised sätestasid, et abi kasutatud laevade ostmisele on võimalik ainult siis, kui tegemist oli noore kaluri esimese soetusega või võimaliku juurdepääsuga ühisomandile või laeva asendamisega selle täieliku kaotuse puhul. Samuti märkis ta, et seoses võimalike abimäärade ja teiste abikavadega kattumise võimalusega, võidi abi määrata üle lubatud maksimummäära. |
| --- | --- |

(37)

Teiselt poolt juhtis komisjon Prantsusmaa tähelepanu sellele, et 1988. aasta suunised ja sellele järgnenud suunised sätestasid, et abi kasutatud laevade ostmisele on võimalik ainult siis, kui tegemist oli noore kaluri esimese soetusega või võimaliku juurdepääsuga ühisomandile või laeva asendamisega selle täieliku kaotuse puhul. Samuti märkis ta, et seoses võimalike abimäärade ja teiste abikavadega kattumise võimalusega, võidi abi määrata üle lubatud maksimummäära.

IV.   PRANTSUSMAA MÄRKUSED

| (38) | Oma vastuses selgitab Prantsusmaa pikalt põhjuseid, miks lubatud määra tegelikult ei ületatud, kaasa arvatud kattuvuse osas teistest allikatest saadud abiga, eelkõige ühenduse abiga. Nende märkuste toetuseks lisas ta ADECi poolt koostatud “Abiteatmiku”. |
| --- | --- |

(38)

Oma vastuses selgitab Prantsusmaa pikalt põhjuseid, miks lubatud määra tegelikult ei ületatud, kaasa arvatud kattuvuse osas teistest allikatest saadud abiga, eelkõige ühenduse abiga. Nende märkuste toetuseks lisas ta ADECi poolt koostatud “Abiteatmiku”.

| (39) | Prantsusmaa selgitas ka, et laeva vanuse tingimused seoses abiga kasutatud laevade ostmise puhul on suunistes sätestatud kujul nimetatud teatmikus ära toodud ja neist peeti kinni. |
| --- | --- |

(39)

Prantsusmaa selgitas ka, et laeva vanuse tingimused seoses abiga kasutatud laevade ostmise puhul on suunistes sätestatud kujul nimetatud teatmikus ära toodud ja neist peeti kinni.

| (40) | Samal ajal kui tema märkused olid jätkuks ametliku uurimismenetluse algatamisele, edastas Prantsusmaa komisjonile teavet seoses akvakultuurile määratud abiga, mida nõuti “teabe esitamise korralduses”, mis sisaldus komisjoni 30. oktoobri 2001. aasta kirjas. |
| --- | --- |

(40)

Samal ajal kui tema märkused olid jätkuks ametliku uurimismenetluse algatamisele, edastas Prantsusmaa komisjonile teavet seoses akvakultuurile määratud abiga, mida nõuti “teabe esitamise korralduses”, mis sisaldus komisjoni 30. oktoobri 2001. aasta kirjas.

V.   HINNANG

| (41) | Kõnesolevate abimeetmete tulemuseks oli luua rahaline eelis ettevõtete kategooriale, mis tegutsevad spetsiifilises, kalanduse või akvakultuuri valdkonnas. Nende meetmete elluviimiseks vajalikud ressursid on riigiressursid. Arvestades, et abi saavate ettevõtete tooteid müüakse ühenduse turul, tugevdavad need meetmed nende ettevõtete positsiooni nii Prantsusmaa turul võrreldes teiste liikmesriikide ettevõtetega, kes tahavad oma tooteid nimetatud turule viia, kui ka teiste liikmesriikide turul, võrreldes ettevõtetega, kes oma tooteid neil turgudel müüvad. Seega rikuvad need meetmed või ähvardavad rikkuda konkurentsi. Need meetmed on riigiabi asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(41)

Kõnesolevate abimeetmete tulemuseks oli luua rahaline eelis ettevõtete kategooriale, mis tegutsevad spetsiifilises, kalanduse või akvakultuuri valdkonnas. Nende meetmete elluviimiseks vajalikud ressursid on riigiressursid. Arvestades, et abi saavate ettevõtete tooteid müüakse ühenduse turul, tugevdavad need meetmed nende ettevõtete positsiooni nii Prantsusmaa turul võrreldes teiste liikmesriikide ettevõtetega, kes tahavad oma tooteid nimetatud turule viia, kui ka teiste liikmesriikide turul, võrreldes ettevõtetega, kes oma tooteid neil turgudel müüvad. Seega rikuvad need meetmed või ähvardavad rikkuda konkurentsi. Need meetmed on riigiabi asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses.

| (42) | Kõnesolevaid meetmeid võib käsitleda ühisturuga kokkusobivana ainult siis, kui nende puhul saab kasutada mõnda asutamislepinguga sätestatud mööndust. Arvestades, et kõnesoleva abi saajad on kalandus- ja akvakultuurisektori ettevõtted, peavad nad selleks, et sätestatud mööndust kasutada, vastama ühele suunistes (mille eri versioonid, mida on kohaldatud alates 1986. aastast, on loetletud põhjenduses 30) sätestatud erandile. |
| --- | --- |

(42)

Kõnesolevaid meetmeid võib käsitleda ühisturuga kokkusobivana ainult siis, kui nende puhul saab kasutada mõnda asutamislepinguga sätestatud mööndust. Arvestades, et kõnesoleva abi saajad on kalandus- ja akvakultuurisektori ettevõtted, peavad nad selleks, et sätestatud mööndust kasutada, vastama ühele suunistes (mille eri versioonid, mida on kohaldatud alates 1986. aastast, on loetletud põhjenduses 30) sätestatud erandile.

| (43) | Prantsusmaa selgitas oma märkustes, et maksimaalset abimäära on järgitud. Komisjon sedastab tõepoolest, et ADECi poolt välja antud “Abiteatmik” viitab, et maksimaalne määr ei tohi olla suurem kui määruse poolt Kalanduse Arendusrahastu struktuuriabile ettenähtud määr. Seega on kõnesolev abi sellest seisukohast ühisturuga kokkusobiv, välja arvatud selles osas, mis on alljärgnevalt ära toodud. |
| --- | --- |

(43)

Prantsusmaa selgitas oma märkustes, et maksimaalset abimäära on järgitud. Komisjon sedastab tõepoolest, et ADECi poolt välja antud “Abiteatmik” viitab, et maksimaalne määr ei tohi olla suurem kui määruse poolt Kalanduse Arendusrahastu struktuuriabile ettenähtud määr. Seega on kõnesolev abi sellest seisukohast ühisturuga kokkusobiv, välja arvatud selles osas, mis on alljärgnevalt ära toodud.

| (44) | Kuid alles jääb konkreetne probleem, mis puudutab ajavahemikul 1. jaanuarist 1997 kuni 28. oktoobrini 1998 määratud abi seoses ühise kalanduspoliitika eeskirjade kohase Prantsusmaa kohustusega lõpetada igasuguse abi osutamine ehitusele või moderniseerimisele, millest ta vabastati 28. oktoobri 1998. aasta kirjaga. (15)30. oktoobri 2001. aasta kirjas, millega teavitatakse Prantsusmaad ametliku uurimismenetluse algatamisest, eeldas komisjon, et sellel ajavahemikul oli abi määratud. See hüpotees põhines kahel asjaolul: ühelt poolt tõsiasi, et vastavalt Prantsusmaa 11. aprilli 2001. aasta kirjale ei olnud Korsika Assamblee otsust nr 97/36 edaspidi muudetud, mis viitab otseselt sellele, et otsust kohaldati tema vastuvõtmise hetkest alates ilma katkestusteta kuni 1999. aasta lõpuni, ja teiselt poolt tõsiasi, et rahvusassamblee raportis mainiti sõnaselgelt, et 1997. aastal oli tõepoolest laevade ehitamiseks abi määratud (nimetatud raporti punkt I.C.1.b). |
| --- | --- |

(44)

Kuid alles jääb konkreetne probleem, mis puudutab ajavahemikul 1. jaanuarist 1997 kuni 28. oktoobrini 1998 määratud abi seoses ühise kalanduspoliitika eeskirjade kohase Prantsusmaa kohustusega lõpetada igasuguse abi osutamine ehitusele või moderniseerimisele, millest ta vabastati 28. oktoobri 1998. aasta kirjaga. (15)30. oktoobri 2001. aasta kirjas, millega teavitatakse Prantsusmaad ametliku uurimismenetluse algatamisest, eeldas komisjon, et sellel ajavahemikul oli abi määratud. See hüpotees põhines kahel asjaolul: ühelt poolt tõsiasi, et vastavalt Prantsusmaa 11. aprilli 2001. aasta kirjale ei olnud Korsika Assamblee otsust nr 97/36 edaspidi muudetud, mis viitab otseselt sellele, et otsust kohaldati tema vastuvõtmise hetkest alates ilma katkestusteta kuni 1999. aasta lõpuni, ja teiselt poolt tõsiasi, et rahvusassamblee raportis mainiti sõnaselgelt, et 1997. aastal oli tõepoolest laevade ehitamiseks abi määratud (nimetatud raporti punkt I.C.1.b).

| (45) | On kohane tsiteerida väljavõtet rahvusassamblee raportist:
  “[...] – abi kalandusele ja akvakultuurile: | [...] Aastal 1997 käsitlesid ADECi teenistused 114 taotlust, mis olid esitatud eraettevõtete poolt laevastiku moderniseerimise ja akvakultuuri raames [...] Neist 114 läbivaadatud taotlusest lükati tagasi ainult 16. |
| --- | --- | --- |

(45)

On kohane tsiteerida väljavõtet rahvusassamblee raportist:

“[...] – abi kalandusele ja akvakultuurile:

[...] Aastal 1997 käsitlesid ADECi teenistused 114 taotlust, mis olid esitatud eraettevõtete poolt laevastiku moderniseerimise ja akvakultuuri raames [...] Neist 114 läbivaadatud taotlusest lükati tagasi ainult 16.

| | Olemasolevates toimikutes kokku on Korsika territoriaalühenduse poolt määratud toetuste kogusumma rohkem kui 13 miljonit franki, mis jaguneb 11,5 miljoniks investeeringuteks määratud abiks ja 1,6 miljoniks tegevustoetuseks. Ligi pool investeeringuteks määratud abist oli seotud laevastiku moderniseerimisega. |
| --- | --- |

Olemasolevates toimikutes kokku on Korsika territoriaalühenduse poolt määratud toetuste kogusumma rohkem kui 13 miljonit franki, mis jaguneb 11,5 miljoniks investeeringuteks määratud abiks ja 1,6 miljoniks tegevustoetuseks. Ligi pool investeeringuteks määratud abist oli seotud laevastiku moderniseerimisega.

| | Aastal 1997 ehitati kümme kalapüügilaeva [...] ” |
| --- | --- |

Aastal 1997 ehitati kümme kalapüügilaeva [...] ”

| (46) | Prantsusmaa ei esitanud ühtegi märkust seoses eeldusega, mis esineb komisjoni 30. oktoobri 2001 kirjas, olgu siis selleks, et juhtida tähelepanu näiteks sellele, et kõnealuse otsuse nr 97/36 kohaldamine oleks katkestatud või et sellel ajavahemikul ei oleks abi määratud. Seega on kohane arvata, et selle ajavahemiku jooksul siiski määrati abi. |
| --- | --- |

(46)

Prantsusmaa ei esitanud ühtegi märkust seoses eeldusega, mis esineb komisjoni 30. oktoobri 2001 kirjas, olgu siis selleks, et juhtida tähelepanu näiteks sellele, et kõnealuse otsuse nr 97/36 kohaldamine oleks katkestatud või et sellel ajavahemikul ei oleks abi määratud. Seega on kohane arvata, et selle ajavahemiku jooksul siiski määrati abi.

| (47) | Suuniste järjestikused versioonid sätestasid pidevalt, et uute laevade ostmiseks määratud abi oli ühisturuga kokkusobiv, kui see määrati investeeringuteks, mida hõlmasid mitmeaastase arendusprogrammi eesmärgid. (16) Täpsemalt viitas nimetatud suuniste punkt 2.2.3.1 seoses 1. jaanuarist 1997 kuni 28. oktoobrini 1998 määratud abiga, mille suhtes kehtisid 1997. aasta suunised, et “uute kalapüügilaevade ehitamiseks mõeldud abi võib käsitleda ühisturuga kokkusobivana, välja arvatud määruse (EÜ) nr 3699/93 artiklites 7 ja 10 ning III lisas (punktis 1.3) kirjeldatud tingimustel [...].” |
| --- | --- |

(47)

Suuniste järjestikused versioonid sätestasid pidevalt, et uute laevade ostmiseks määratud abi oli ühisturuga kokkusobiv, kui see määrati investeeringuteks, mida hõlmasid mitmeaastase arendusprogrammi eesmärgid. (16) Täpsemalt viitas nimetatud suuniste punkt 2.2.3.1 seoses 1. jaanuarist 1997 kuni 28. oktoobrini 1998 määratud abiga, mille suhtes kehtisid 1997. aasta suunised, et “uute kalapüügilaevade ehitamiseks mõeldud abi võib käsitleda ühisturuga kokkusobivana, välja arvatud määruse (EÜ) nr 3699/93 artiklites 7 ja 10 ning III lisas (punktis 1.3) kirjeldatud tingimustel [...].”

| (48) | Määruse (EÜ) nr 3699/93 artikli 10 lõikes 1 sätestatakse, et “Liikmesriigid võivad võtta kalalaevade ehituse edendamiseks meetmeid, kui need on kooskõlas üldises mitmeaastases arendusprogrammis kindlaksmääratud ajavahemikuks igale laevastiku osale seatud iga-aastaste vahe- ja lõppeesmärkidega. Asjakohast abi ettepanekut edastades teavitavad liikmesriigid komisjoni meetmetest, mis on võetud kõnealuse tingimuse täitmiseks”. Vastavalt sellele sättele tuletas komisjon Prantsusmaale 4. juulist 1997. aasta kirjaga meelde, et “ta on seega alates 1. jaanuarist 1997 kohustatud lõpetama igasuguse abi määramise ehitusele ja moderniseerimisele.” |
| --- | --- |

(48)

Määruse (EÜ) nr 3699/93 artikli 10 lõikes 1 sätestatakse, et “Liikmesriigid võivad võtta kalalaevade ehituse edendamiseks meetmeid, kui need on kooskõlas üldises mitmeaastases arendusprogrammis kindlaksmääratud ajavahemikuks igale laevastiku osale seatud iga-aastaste vahe- ja lõppeesmärkidega. Asjakohast abi ettepanekut edastades teavitavad liikmesriigid komisjoni meetmetest, mis on võetud kõnealuse tingimuse täitmiseks”. Vastavalt sellele sättele tuletas komisjon Prantsusmaale 4. juulist 1997. aasta kirjaga meelde, et “ta on seega alates 1. jaanuarist 1997 kohustatud lõpetama igasuguse abi määramise ehitusele ja moderniseerimisele.”

| (49) | 8. augusti 1997. aasta kirjaga vastas Prantsusmaa, märkides eelkõige järgmist: “1996. aasta alguseks, kuna 31. detsembriks 1995 ei olnud mitmeaastase arendusprogrammi vahe-eesmärgid saavutatud, olid Prantsusmaa ametiasutused juba võtnud vajalikud meetmed, et külmutada investeerimisprojektid, mis tooksid endaga kaasa laevastiku võimsuse suurendamise. Lisaks viidi juulis 1996 kalapüügilaevastiku kahandamise kiirendamiseks ellu laevastiku võimsuse vähendamise kava. [...], laevastiku võimsuseks oli ette nähtud 10 000 kuni 15 000 kW. 1997. aasta alguses kavatses Prantsusmaa täita oma eesmärke seoses III mitmeaastase arendusprogrammiga. Seega määrati piiratud investeerimislubasid koos riigiabiga, eelkõige seoses kiireloomuliste laeva väljavahetamise või uute mootorite paigaldamise toimingutega. [...] Seega ei konstateeritud võimsuse vähendamise kava täit mõju enne kui 1997. aasta esimese poolaasta lõpul [...]” |
| --- | --- |

(49)

8. augusti 1997. aasta kirjaga vastas Prantsusmaa, märkides eelkõige järgmist: “1996. aasta alguseks, kuna 31. detsembriks 1995 ei olnud mitmeaastase arendusprogrammi vahe-eesmärgid saavutatud, olid Prantsusmaa ametiasutused juba võtnud vajalikud meetmed, et külmutada investeerimisprojektid, mis tooksid endaga kaasa laevastiku võimsuse suurendamise. Lisaks viidi juulis 1996 kalapüügilaevastiku kahandamise kiirendamiseks ellu laevastiku võimsuse vähendamise kava. [...], laevastiku võimsuseks oli ette nähtud 10 000 kuni 15 000 kW. 1997. aasta alguses kavatses Prantsusmaa täita oma eesmärke seoses III mitmeaastase arendusprogrammiga. Seega määrati piiratud investeerimislubasid koos riigiabiga, eelkõige seoses kiireloomuliste laeva väljavahetamise või uute mootorite paigaldamise toimingutega. [...] Seega ei konstateeritud võimsuse vähendamise kava täit mõju enne kui 1997. aasta esimese poolaasta lõpul [...]”

| (50) | Prantsusmaa oli alles 1998. aasta teisel poolaastal võimeline mitmeaastase arendusprogrammi eesmärke saavutama. 28. oktoobri 1998. aasta kirjaga teatas komisjon Prantsusmaale, et “jätkuna meie 21. oktoobri 1998. aasta vestlusele, meie varasematele kohtumistele ja täpsustustele, mis saabusid teie 5. ja 22. oktoobri 1998. aasta kirjadega, on mul hea meel teile teatada, et kalanduse peadirektoraat on valmis heaks kiitma investeeringute taastamist, nagu te kavandasite, see tähendab, väga piiratud osas, eelistades tegevusi, mis soodustavad noori kalureid ja mis ei too vastavalt mitmeaastase arendusprogrammi eesmärkidele endaga kaasa mahu suurendamist.” |
| --- | --- |

(50)

Prantsusmaa oli alles 1998. aasta teisel poolaastal võimeline mitmeaastase arendusprogrammi eesmärke saavutama. 28. oktoobri 1998. aasta kirjaga teatas komisjon Prantsusmaale, et “jätkuna meie 21. oktoobri 1998. aasta vestlusele, meie varasematele kohtumistele ja täpsustustele, mis saabusid teie 5. ja 22. oktoobri 1998. aasta kirjadega, on mul hea meel teile teatada, et kalanduse peadirektoraat on valmis heaks kiitma investeeringute taastamist, nagu te kavandasite, see tähendab, väga piiratud osas, eelistades tegevusi, mis soodustavad noori kalureid ja mis ei too vastavalt mitmeaastase arendusprogrammi eesmärkidele endaga kaasa mahu suurendamist.”

| (51) | Sellest kirjavahetusest võib järeldada, et Prantsusmaa oli täiesti teadlik sellest, et ta ei saavuta III mitmeaastase arendusprogrammi vahe-eesmärke, ja et sellest hoolimata kiideti heaks abi uute laevade ostmiseks. Seega ei järgitud määruse (EÜ) nr 3699/93 artiklit 10. Sellest tuleneb, et vastavalt 1997. aasta suuniste punktile 2.2.3.1. on sellel ajavahemikul uute laevade ostmiseks määratud abi ühisturuga kokkusobimatu. |
| --- | --- |

(51)

Sellest kirjavahetusest võib järeldada, et Prantsusmaa oli täiesti teadlik sellest, et ta ei saavuta III mitmeaastase arendusprogrammi vahe-eesmärke, ja et sellest hoolimata kiideti heaks abi uute laevade ostmiseks. Seega ei järgitud määruse (EÜ) nr 3699/93 artiklit 10. Sellest tuleneb, et vastavalt 1997. aasta suuniste punktile 2.2.3.1. on sellel ajavahemikul uute laevade ostmiseks määratud abi ühisturuga kokkusobimatu.

| (52) | Ametliku uurimismenetluse algatamine puudutas ajavahemikul 1. jaanuar 1997 kuni 28. oktoober 1998 laevade ümberehitamiseks ja sisseseadeks määratud abi, kui teostatud tööd tõid endaga kaasa laeva võimsuse suurendamise, sest samamoodi nagu uute laevade ostmiseks ettenähtud abi puhul ei hõlmanud mitmeaastase arendusprogrammi eesmärgid seda tüüpi abi. |
| --- | --- |

(52)

Ametliku uurimismenetluse algatamine puudutas ajavahemikul 1. jaanuar 1997 kuni 28. oktoober 1998 laevade ümberehitamiseks ja sisseseadeks määratud abi, kui teostatud tööd tõid endaga kaasa laeva võimsuse suurendamise, sest samamoodi nagu uute laevade ostmiseks ettenähtud abi puhul ei hõlmanud mitmeaastase arendusprogrammi eesmärgid seda tüüpi abi.

| (53) | Rahvusassamblee raportis (punkt I.C.1.b) kirjeldatakse abi laevade moderniseerimiseks. Seal oli märgitud, et ehitati kümme kalalaeva ning samuti oli mainitud, et “[...] 38 laeva puhul teostati ümberehitusi ja erinevaid sisseseadetöid, [...]”. Seega on ilme, et selle ajavahemiku jooksul määrati moderniseerimiseks mõeldud abi. |
| --- | --- |

(53)

Rahvusassamblee raportis (punkt I.C.1.b) kirjeldatakse abi laevade moderniseerimiseks. Seal oli märgitud, et ehitati kümme kalalaeva ning samuti oli mainitud, et “[...] 38 laeva puhul teostati ümberehitusi ja erinevaid sisseseadetöid, [...]”. Seega on ilme, et selle ajavahemiku jooksul määrati moderniseerimiseks mõeldud abi.

| (54) | Korsika piirkonna järjestikused otsused sätestasid sõnaselgelt, et abi eesmärgiks võib olla “laeva varustamine suurusele vastava mootoriga”. See väljend rõhutab ilmselgelt, et moderniseerimiseks määratud abi võis puudutada võimsama mootori ostmist. Samamoodi, nagu seoses laevade ostmiseks mõeldud abiga, ei teinud Prantsusmaa ühtegi märkust seoses eeldusega, mis sisaldus komisjoni 30. oktoobri 2001. aasta kirjas ja mille kohaselt selle ajavahemiku jooksul oli määratud abi võimsama mootori ostmiseks. Seega on kohane järeldada, et teatavatel erijuhtumitel määrati tõepoolest moderniseerimiseks mõeldud abi, mis tõi endaga kaasa võimsuse kasvu. |
| --- | --- |

(54)

Korsika piirkonna järjestikused otsused sätestasid sõnaselgelt, et abi eesmärgiks võib olla “laeva varustamine suurusele vastava mootoriga”. See väljend rõhutab ilmselgelt, et moderniseerimiseks määratud abi võis puudutada võimsama mootori ostmist. Samamoodi, nagu seoses laevade ostmiseks mõeldud abiga, ei teinud Prantsusmaa ühtegi märkust seoses eeldusega, mis sisaldus komisjoni 30. oktoobri 2001. aasta kirjas ja mille kohaselt selle ajavahemiku jooksul oli määratud abi võimsama mootori ostmiseks. Seega on kohane järeldada, et teatavatel erijuhtumitel määrati tõepoolest moderniseerimiseks mõeldud abi, mis tõi endaga kaasa võimsuse kasvu.

| (55) | Samamoodi, nagu ehituseks mõeldud abi puhul, märgitakse 1997. aasta suuniste punktis 2.2.3.2, et “tegutsevate kalalaevade moderniseerimiseks mõeldud abi võib käsitleda ühisturuga kokkusobivana, välja arvatud määruse (EÜ) nr 3699/93 artiklites 7 ja 10 ning III lisas (punktis 1.4) kirjeldatud tingimustel [...]”. Määruse (EÜ) nr 3699/93 artikli 10 lõikes 2 on sätestatud, et “Liikmesriigid võivad võtta meetmeid kalapüügilaevade moderniseerimiseks soodustamiseks. Nende meetmete suhtes kehtivad lõikes 1 nimetatud tingimused [laevade ehitus], kui on tõenäoline, et investeeringute tulemusena püügikoormus kasvab.” |
| --- | --- |

(55)

Samamoodi, nagu ehituseks mõeldud abi puhul, märgitakse 1997. aasta suuniste punktis 2.2.3.2, et “tegutsevate kalalaevade moderniseerimiseks mõeldud abi võib käsitleda ühisturuga kokkusobivana, välja arvatud määruse (EÜ) nr 3699/93 artiklites 7 ja 10 ning III lisas (punktis 1.4) kirjeldatud tingimustel [...]”. Määruse (EÜ) nr 3699/93 artikli 10 lõikes 2 on sätestatud, et “Liikmesriigid võivad võtta meetmeid kalapüügilaevade moderniseerimiseks soodustamiseks. Nende meetmete suhtes kehtivad lõikes 1 nimetatud tingimused [laevade ehitus], kui on tõenäoline, et investeeringute tulemusena püügikoormus kasvab.”

| (56) | Määruse (EÜ) nr 3699/93 artikli 10 tingimust ei ole seega järgitud. Sellest tulenevalt on selle ajavahemiku jooksul moderniseerimiseks määratud abi, juhul kui see moderniseerimine tõi endaga kaasa võimsuse kasvu, 1997. aasta suuniste punkti 2.2.3.2 kohaldades ühisturuga kokkusobimatu. |
| --- | --- |

(56)

Määruse (EÜ) nr 3699/93 artikli 10 tingimust ei ole seega järgitud. Sellest tulenevalt on selle ajavahemiku jooksul moderniseerimiseks määratud abi, juhul kui see moderniseerimine tõi endaga kaasa võimsuse kasvu, 1997. aasta suuniste punkti 2.2.3.2 kohaldades ühisturuga kokkusobimatu.

| (57) | Nagu põhjenduses 39 juba märgiti, esitas Prantsusmaa teatise, näidates, et vanusekriteeriumi tõesti järgiti. Komisjoni poolt sel teemal ametliku uurimismenetluse algatamisel väljendatud kahtlusi enam ei eksisteeri. Sama kehtib seoses maksimaalse abimääraga. |
| --- | --- |

(57)

Nagu põhjenduses 39 juba märgiti, esitas Prantsusmaa teatise, näidates, et vanusekriteeriumi tõesti järgiti. Komisjoni poolt sel teemal ametliku uurimismenetluse algatamisel väljendatud kahtlusi enam ei eksisteeri. Sama kehtib seoses maksimaalse abimääraga.

| (58) | Lisaks seoses kohustusega hoida sellist tüüpi abi noorte kalurite esimeste soetuste jaoks või laeva asenduseks täieliku kaotuse puhul, märkis Prantsusmaa samuti oma vastuses 21. detsembrist 2001, et seda liiki abi määramine toimus, järgides ühenduse kehtivaid õigusakte. Seega võib kõnesolevat abiliiki käsitleda ühisturuga kokkusobivana. |
| --- | --- |

(58)

Lisaks seoses kohustusega hoida sellist tüüpi abi noorte kalurite esimeste soetuste jaoks või laeva asenduseks täieliku kaotuse puhul, märkis Prantsusmaa samuti oma vastuses 21. detsembrist 2001, et seda liiki abi määramine toimus, järgides ühenduse kehtivaid õigusakte. Seega võib kõnesolevat abiliiki käsitleda ühisturuga kokkusobivana.

| (59) | Vastavalt suuniste järjestikustele versioonidele on akvakultuurile määratud abi ühisturuga kokkusobiv, kui on järgitud määrusi seoses ühenduse struktuurimeetmetega kalandussektoris. |
| --- | --- |

(59)

Vastavalt suuniste järjestikustele versioonidele on akvakultuurile määratud abi ühisturuga kokkusobiv, kui on järgitud määrusi seoses ühenduse struktuurimeetmetega kalandussektoris.

| (60) | Nagu Prantsusmaa märkis oma 21. detsembri 2001. aasta kirjas, arvestas “Abiteatmik” nende tingimustega, märkides sõnaselgelt, et maksimaalne lubatud abimäära puhul peab võtma arvesse muust allikast pärit abi. |
| --- | --- |

(60)

Nagu Prantsusmaa märkis oma 21. detsembri 2001. aasta kirjas, arvestas “Abiteatmik” nende tingimustega, märkides sõnaselgelt, et maksimaalne lubatud abimäära puhul peab võtma arvesse muust allikast pärit abi.

| (61) | Seega võib akvakultuurile määratud abi käsitleda ühisturuga kokkusobivana. |
| --- | --- |

(61)

Seega võib akvakultuurile määratud abi käsitleda ühisturuga kokkusobivana.

VI.   JÄRELDUSED

| (62) | Prantsusmaal Korsika piirkonnas vastavalt Korsika Assamblee 29. märtsi 1985. aasta otsusele nr 85/10a, mida on muudetud hiljem 30. novembri 1990. aasta otsusega nr 90/99, 19. detsembri 1991. aasta otsusega nr 91/1032, 23. veebruari 1993. aasta otsusega nr 93/25, 9. märtsi 1995. aasta otsusega nr 95/16, 11. septembri 1995. aasta otsusega nr 95/79 ja 11. aprilli 1997. aasta otsusega nr 97/36, määratud riigiabi on ühisturuga kokkusobimatu, selles osas, mis puudutab:






  — | ajavahemikul 1. jaanuar 1997 kuni 28. oktoober 1998 uute laevade ostmiseks määratud abi, |
| --- | --- | --- |

(62)

Prantsusmaal Korsika piirkonnas vastavalt Korsika Assamblee 29. märtsi 1985. aasta otsusele nr 85/10a, mida on muudetud hiljem 30. novembri 1990. aasta otsusega nr 90/99, 19. detsembri 1991. aasta otsusega nr 91/1032, 23. veebruari 1993. aasta otsusega nr 93/25, 9. märtsi 1995. aasta otsusega nr 95/16, 11. septembri 1995. aasta otsusega nr 95/79 ja 11. aprilli 1997. aasta otsusega nr 97/36, määratud riigiabi on ühisturuga kokkusobimatu, selles osas, mis puudutab:

—

ajavahemikul 1. jaanuar 1997 kuni 28. oktoober 1998 uute laevade ostmiseks määratud abi,

| — | ajavahemikul 1. jaanuar 1997 kuni 28. oktoober 1998 olemasolevate laevade ümberehitamiseks ja sisseseadeks määratud abi, kui tööde eesmärgiks oli tuua endaga kaasa võimsuse kasv. |
| --- | --- |

—

ajavahemikul 1. jaanuar 1997 kuni 28. oktoober 1998 olemasolevate laevade ümberehitamiseks ja sisseseadeks määratud abi, kui tööde eesmärgiks oli tuua endaga kaasa võimsuse kasv.

| (63) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 659/1999 artiklile 14 peab Prantsusmaa asuma selle abi tagasinõudmisele. |
| --- | --- |

(63)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 659/1999 artiklile 14 peab Prantsusmaa asuma selle abi tagasinõudmisele.

| (64) | Järgmine abi on ühisturuga kokkusobiv:






  — | abi, mis on määratud uute laevade ostmiseks väljaspool ajavahemikku 1. jaanuar 1997 kuni 28. oktoober 1998, |
| --- | --- | --- |

(64)

Järgmine abi on ühisturuga kokkusobiv:

—

abi, mis on määratud uute laevade ostmiseks väljaspool ajavahemikku 1. jaanuar 1997 kuni 28. oktoober 1998,

| — | abi, mis on määratud olemasolevate laevade ümberehituseks ja sisseseadeks väljaspool ajavahemikku 1. jaanuar 1997 kuni 28. oktoober 1998 või sellel ajavahemikul, kui see ei toonud endaga kaasa võimsuse suurendamist, |
| --- | --- |

—

abi, mis on määratud olemasolevate laevade ümberehituseks ja sisseseadeks väljaspool ajavahemikku 1. jaanuar 1997 kuni 28. oktoober 1998 või sellel ajavahemikul, kui see ei toonud endaga kaasa võimsuse suurendamist,

| — | kasutatud laevade ostmiseks määratud abi, |
| --- | --- |

—

kasutatud laevade ostmiseks määratud abi,

| — | akvakultuurile määratud abi, |
| --- | --- |

—

akvakultuurile määratud abi,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Abimeetmed, mis on täide viidud Prantsusmaa poolt Korsika piirkonnas ja kehtestatud Korsika Assamblee 29. märtsi 1985. aasta otsusega nr 85/10a, mida on hiljem muudetud 30. novembri 1990. aasta otsusega nr 90/99, 19. detsembri 1991. aasta otsusega nr 91/1032, 23. veebruari 1993. aasta otsusega nr 93/25, 9. märtsi 1995. aasta otsusega nr 95/16, 11. septembri 1995. aasta otsusega nr 95/79 ja 11. aprilli 1997. aasta otsusega nr 97/36, on ühisturuga kokkusobimatud selles osas, mis puudutab:

| a) | ajavahemikul 1. jaanuar 1997 kuni 28. oktoober 1998 uute laevade ostmiseks määratud abi; |
| --- | --- |

a)

ajavahemikul 1. jaanuar 1997 kuni 28. oktoober 1998 uute laevade ostmiseks määratud abi;

| b) | ajavahemikul 1. jaanuar 1997 kuni 28. oktoober 1998 olemasolevate laevade ümberehitamiseks ja sisseseadeks määratud abi, kui tööde eesmärgiks oli tuua endaga kaasa võimsuse kasv. |
| --- | --- |

b)

ajavahemikul 1. jaanuar 1997 kuni 28. oktoober 1998 olemasolevate laevade ümberehitamiseks ja sisseseadeks määratud abi, kui tööde eesmärgiks oli tuua endaga kaasa võimsuse kasv.

Artikkel 2

Järgmised abimeetmed, mis on täide viidud Prantsusmaa poolt Korsika piirkonnas ja kehtestatud Korsika Assamblee otsusega, mida kirjeldatakse artiklis 1, on ühisturuga kokkusobivad:

| a) | abi, mis on määratud uute laevade ostmiseks väljaspool ajavahemikku 1. jaanuar 1997 kuni 28. oktoober 1998; |
| --- | --- |

a)

abi, mis on määratud uute laevade ostmiseks väljaspool ajavahemikku 1. jaanuar 1997 kuni 28. oktoober 1998;

| b) | abi, mis on määratud olemasolevate laevade ümberehituseks ja sisseseadeks väljaspool ajavahemikku 1. jaanuar 1997 kuni 28. oktoober 1998 või sellel ajavahemikul, kui see ei toonud endaga kaasa võimsuse suurendamist; |
| --- | --- |

b)

abi, mis on määratud olemasolevate laevade ümberehituseks ja sisseseadeks väljaspool ajavahemikku 1. jaanuar 1997 kuni 28. oktoober 1998 või sellel ajavahemikul, kui see ei toonud endaga kaasa võimsuse suurendamist;

| c) | kasutatud laevade ostmiseks määratud abi; |
| --- | --- |

c)

kasutatud laevade ostmiseks määratud abi;

| d) | aastatel 1994 kuni 1999 akvakultuurile määratud abi. |
| --- | --- |

d)

aastatel 1994 kuni 1999 akvakultuurile määratud abi.

Artikkel 3

1.   Prantsusmaa võtab kõik vajalikud meetmed, et saada artiklis 1 kirjeldatud abisaajatelt tagasi abi, mis on ebaseaduslikult nende kasutusse antud.

2.   Tagasinõudmine toimub viivitamatult, siseriikliku õiguskorra kohaselt, kuivõrd see võimaldab käesoleva otsuse viivitamatut ja tõhusat täitmist. Tagasinõutav abi hõlmab intressi alates kuupäevast, millal abi abisaaja käsutusse on antud, kuni tagasisaamise kuupäevani. Kinnipeetav intressimäär arvutatakse välja ja seda kohaldatakse vastavalt komisjoni määruse nr 794/2004 V peatükile. (17)

Artikkel 4

Prantsusmaa teavitab komisjoni kahe kuu jooksul alates käesoleva otsuse teatamisest meetmetest, mida ta on võtnud, et seda otsust järgida.

Artikkel 5

Käesolev otsus on adresseeritud Prantsuse Vabariigile.

Brüssel, 14. juuli 2004

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Franz FISCHLER

---

(1)  Raport on kättesaadav rahvusassamblee internetileheküljel: http://www.assemblee-nationale.fr/dossiers/corse.asp

1

(2)  EÜT C 25, 29.1.2002, lk 2.

2

(3)  EÜT L 83, 27.3.1999, lk 1. Määrust on viimati muudetud 2003. aasta ühinemisaktiga.

3

(4)  EÜT C 19, 20.1.2001, lk 7.

4

(5)  EÜT C 268, 19.10.1985, lk 2.

5

(6)  EÜT C 313, 8.12.1988, lk 21.

6

(7)  EÜT C 152, 17.6.1992, lk 2.

7

(8)  EÜT C 260, 17.9.1994, lk 3.

8

(9)  EÜT C 100, 17.3.1997, lk 12.

9

(10)  EÜT L 290, 22.10.1983, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 3733/85 (EÜT L 361, 31.12.1985, lk 78).

10

(11)  EÜT L 376, 31.12.1986, lk 7. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 3946/92 (EÜT L 401, 31.12.1992, lk 1).

11

(12)  EÜT L 346, 31.12.1993, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 25/97 (EÜT L 6, 10.1.1997, lk 7).

12

(13)  EÜT L 312, 20.11.1998, lk 19.

13

(14)  Komisjoni 21. detsembri 1992. aasta otsus 92/588/EMÜ seoses Prantsuse kalalaevastiku mitmeaastase arendusprogrammiga perioodiks 1993–1996 vastavalt nõukogu määrusele (EMÜ) nr 4028/86 (EÜT L 401, 31.12.1992, lk 3). Otsust on viimati muudetud otsusega 95/238/EÜ (EÜT L 166, 15.7.1995, lk 1).

14

(15)  Vt põhjendust 33.

15

(16)  Vt põhjendust 33.

16

(17)  ELT L 140, 30.4.2004, lk 1.

17

---

| 19.3.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 74/49 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 74/49

---

KOMISJONI OTSUS,

14. juuli 2004,

seoses teatavate abimeetmetega, mida Prantsusmaa kohaldas akvakultuuritootjate ja kalurite kasuks

(teatavaks tehtud numbri K(2004) 2588 all)

(Ainult prantsuskeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2005/239/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut ja eriti selle artikli 88 lõike 2 esimest lõiku,

olles palunud huvitatud pooltel esitada oma märkused vastavalt nimetatud artiklile,

ning arvestades järgmist:

I.   MENETLUS

| (1) | Prantsusmaa teatas 21. juuni 2000. aasta kirjaga komisjonile hüvitusmeetmetest, mille ta oli vastu võtnud kalurite ja akvakultuuritootjate kasuks, kellele tekkis kahju ühelt poolt naftareostuse tagajärjel, mille põhjustas laeva Erika hukk Gascogne’i lahes 1999. aasta 12. detsembril, ning teiselt poolt neid 1999. aasta 27. ja 28. detsembril tabanud erakordselt tugeva tormi tagajärjel. Komisjoni nõudmisel esitati täiendavat teavet 28. novembri 2000. aasta, 6. aprilli 2001. aasta ja 13. augusti 2001. aasta kirjadega. Kuna need meetmed viidi ellu, ilma et komisjon oleks jõudnud avaldada oma arvamust nende kokkusobivuse kohta ühisturuga, registreeriti toimik teatamata toetuskavana numbri NN 80/2000 all. |
| --- | --- |

(1)

Prantsusmaa teatas 21. juuni 2000. aasta kirjaga komisjonile hüvitusmeetmetest, mille ta oli vastu võtnud kalurite ja akvakultuuritootjate kasuks, kellele tekkis kahju ühelt poolt naftareostuse tagajärjel, mille põhjustas laeva Erika hukk Gascogne’i lahes 1999. aasta 12. detsembril, ning teiselt poolt neid 1999. aasta 27. ja 28. detsembril tabanud erakordselt tugeva tormi tagajärjel. Komisjoni nõudmisel esitati täiendavat teavet 28. novembri 2000. aasta, 6. aprilli 2001. aasta ja 13. augusti 2001. aasta kirjadega. Kuna need meetmed viidi ellu, ilma et komisjon oleks jõudnud avaldada oma arvamust nende kokkusobivuse kohta ühisturuga, registreeriti toimik teatamata toetuskavana numbri NN 80/2000 all.

| (2) | Komisjon teavitas 11. detsembri 2001. aasta kirjaga Prantsusmaad oma otsusest, ühelt poolt, lugeda teatavad kavandatavad meetmed ühisturuga kokkusobivaks ning, teiselt poolt, algatada teiste meetmete suhtes asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 ettenähtud ametlik uurimismenetlus. Prantsusmaa esitas vastuseks märkused 5. märtsi 2002. aasta kirjaga. |
| --- | --- |

(2)

Komisjon teavitas 11. detsembri 2001. aasta kirjaga Prantsusmaad oma otsusest, ühelt poolt, lugeda teatavad kavandatavad meetmed ühisturuga kokkusobivaks ning, teiselt poolt, algatada teiste meetmete suhtes asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 ettenähtud ametlik uurimismenetlus. Prantsusmaa esitas vastuseks märkused 5. märtsi 2002. aasta kirjaga.

| (3) | Komisjoni otsus ametliku uurimismenetluse algatamise kohta avaldati Euroopa Ühenduste Teatajas
   (1). Komisjon kutsus huvitatud pooli üles esitama märkusi kõnesolevate meetmete kohta. Komisjon märkusi ei saanud. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni otsus ametliku uurimismenetluse algatamise kohta avaldati Euroopa Ühenduste Teatajas
   (1). Komisjon kutsus huvitatud pooli üles esitama märkusi kõnesolevate meetmete kohta. Komisjon märkusi ei saanud.

II.   KIRJELDUS

| (4) | Käesoleva juhtumi esemeks olevad ja ametliku uurimismenetluse algatamise ajendanud meetmed on järgmised:






  1) | Finistère’i, Morbihan’i, Loire-Atlantique’i, Vendée’i, Charente-Maritime’i ja Gironde’i departemangude (edaspidi “Atlandi ranniku departemangud Finistère’ist Gironde’ini”) akvakultuuritootjatele antava abi meetmed:






  — | sotsiaalkindlustusmaksetest vabastamine 2000. aasta esimeses kvartalis (või keskmise kvartali ulatuses), |
| --- | --- | --- | --- |

(4)

Käesoleva juhtumi esemeks olevad ja ametliku uurimismenetluse algatamise ajendanud meetmed on järgmised:

1)

Finistère’i, Morbihan’i, Loire-Atlantique’i, Vendée’i, Charente-Maritime’i ja Gironde’i departemangude (edaspidi “Atlandi ranniku departemangud Finistère’ist Gironde’ini”) akvakultuuritootjatele antava abi meetmed:

—

sotsiaalkindlustusmaksetest vabastamine 2000. aasta esimeses kvartalis (või keskmise kvartali ulatuses),

| — | rahaliste kulude vähendamine; |
| --- | --- |

—

rahaliste kulude vähendamine;

| 2) | täiendavad meetmed kogu Prantsusmaa akvakultuuritootjate ja kalurite kasuks:






  — | täiendav meede sotsiaalkindlustusmaksete vähendamiseks kõikidele Prantsusmaa emamaa ja ülemeredepartemangude akvakultuuritootjatele (ajavahemikul 2000. aasta 15. aprillist15. juulini) ja kaluritele (ajavahemikul 2000. aasta 15. aprillist15. oktoobrini), |
| --- | --- | --- |

2)

täiendavad meetmed kogu Prantsusmaa akvakultuuritootjate ja kalurite kasuks:

—

täiendav meede sotsiaalkindlustusmaksete vähendamiseks kõikidele Prantsusmaa emamaa ja ülemeredepartemangude akvakultuuritootjatele (ajavahemikul 2000. aasta 15. aprillist15. juulini) ja kaluritele (ajavahemikul 2000. aasta 15. aprillist15. oktoobrini),

| — | loodusvarade kasutusmaksust vabastamine 2000. aastal kõikide akvakultuuritootjate puhul; komisjon arvestas ametliku uurimismenetluse algatamise otsuse tegemisel, et see vabastus kehtib üksnes Atlandi ranniku departemangudes Finistère’ist Gironde’ini asuvate akvakultuuriettevõtete suhtes, kuid hiljem selgus, et see meede on Prantsusmaa emamaa ja ülemeredepartemangude kõikide tootjate suhtes kohaldatav üldine täiendusmeede. |
| --- | --- |

—

loodusvarade kasutusmaksust vabastamine 2000. aastal kõikide akvakultuuritootjate puhul; komisjon arvestas ametliku uurimismenetluse algatamise otsuse tegemisel, et see vabastus kehtib üksnes Atlandi ranniku departemangudes Finistère’ist Gironde’ini asuvate akvakultuuriettevõtete suhtes, kuid hiljem selgus, et see meede on Prantsusmaa emamaa ja ülemeredepartemangude kõikide tootjate suhtes kohaldatav üldine täiendusmeede.

| (5) | Meeldetuletuseks osutab komisjon, et meetmed, mida peeti ühisturuga kokkusobivaiks ning millest Prantsusmaad teavitati 11. detsembri 2001. aasta kirjaga, puudutasid Atlandi ranniku departemangudes Finistère’ist Gironde’ini asuvaid ettevõtteid, ning olid järgmised:






  — | akvakultuuritootjatele antava abi meetmed: põllumajandusõnnetuste toetuskava kohaldamine, seadmete ja varude taastamiseks antav abi, rahvusvahelise naftareostuse kahjude hüvitamise fondi hüvitiste ettemaksed, |
| --- | --- | --- |

(5)

Meeldetuletuseks osutab komisjon, et meetmed, mida peeti ühisturuga kokkusobivaiks ning millest Prantsusmaad teavitati 11. detsembri 2001. aasta kirjaga, puudutasid Atlandi ranniku departemangudes Finistère’ist Gironde’ini asuvaid ettevõtteid, ning olid järgmised:

—

akvakultuuritootjatele antava abi meetmed: põllumajandusõnnetuste toetuskava kohaldamine, seadmete ja varude taastamiseks antav abi, rahvusvahelise naftareostuse kahjude hüvitamise fondi hüvitiste ettemaksed,

| — | kaluritele antava abi meetmed: tormis kaotatud või kahjustatud kalapüügilaevade ja -seadmete taastamiseks antav abi, rahvusvahelise naftareostuse kahjude hüvitamise fondi hüvitiste ettemaksed, tormi tekitatud kahjude tõttu saamata jäänud tulu eest antava abi kogusumma. |
| --- | --- |

—

kaluritele antava abi meetmed: tormis kaotatud või kahjustatud kalapüügilaevade ja -seadmete taastamiseks antav abi, rahvusvahelise naftareostuse kahjude hüvitamise fondi hüvitiste ettemaksed, tormi tekitatud kahjude tõttu saamata jäänud tulu eest antava abi kogusumma.

A.   Atlandi ranniku departemangude (Finistère’ist Gironde’ini) akvakultuuritootjatele antud abi meetmed

1.   Sotsiaalkindlustusmaksetest vabastamine 2000. aasta esimeses kvartalis (või keskmise kvartali ulatuses)

| (6) | See meede on suunatud kahte liiki akvakultuuritootjatele: need, kes kannatasid 1999. aasta detsembri tormi tagajärjel tootmisvarude ja -seadmete kahjud ning kes said abi varude taastamiseks, ühelt poolt, ning need, kellele tekitas kahju Erika põhjustatud naftareostus ning kellele tehti rahvusvahelisest naftareostuse kahjude hüvitamise fondist tasumisele kuuluva hüvitise ettemakse, teiselt poolt. |
| --- | --- |

(6)

See meede on suunatud kahte liiki akvakultuuritootjatele: need, kes kannatasid 1999. aasta detsembri tormi tagajärjel tootmisvarude ja -seadmete kahjud ning kes said abi varude taastamiseks, ühelt poolt, ning need, kellele tekitas kahju Erika põhjustatud naftareostus ning kellele tehti rahvusvahelisest naftareostuse kahjude hüvitamise fondist tasumisele kuuluva hüvitise ettemakse, teiselt poolt.

| (7) | Tegemist oli sihtmeetmega, mida rakendati olenevalt ettevõtte olukorrast. See hõlmas ühte, kahte või kolme kuud olenevalt ettevõttele tekkinud kahju ulatusest. Sotsiaalkindlustusmaksetest vabastamine oli sel ajavahemikul täielik. |
| --- | --- |

(7)

Tegemist oli sihtmeetmega, mida rakendati olenevalt ettevõtte olukorrast. See hõlmas ühte, kahte või kolme kuud olenevalt ettevõttele tekkinud kahju ulatusest. Sotsiaalkindlustusmaksetest vabastamine oli sel ajavahemikul täielik.

| (8) | Taotlused vaatasid läbi “departemangu hüvitusüksused”, mis asutati igas asjaomases departemangus prefekti võimkonnas asjaomaste haldusasutuste, kutseorganisatsioonide, pankade ja kindlustusseltside osalusel. Abisaajate nimekirja koostas merekalapüügi- ja mere-akvakultuuriamet departemangude prefektide ettepanekul. See hõlmas 1 476 ettevõtet. Maksuvabastuste summa ulatus 0,87 miljoni euroni. |
| --- | --- |

(8)

Taotlused vaatasid läbi “departemangu hüvitusüksused”, mis asutati igas asjaomases departemangus prefekti võimkonnas asjaomaste haldusasutuste, kutseorganisatsioonide, pankade ja kindlustusseltside osalusel. Abisaajate nimekirja koostas merekalapüügi- ja mere-akvakultuuriamet departemangude prefektide ettepanekul. See hõlmas 1 476 ettevõtet. Maksuvabastuste summa ulatus 0,87 miljoni euroni.

2.   Rahaliste kulude vähendamine

| (9) | See meede suunati põhjendustes 6–8 osutatud ettevõtetele. Meede seisneb individuaalsete võla tasumise kavade raames 2000., 2001. ja 2002. aastal keskmise tähtajaga ja pikaajaliste laenude ning ettevõtlustegevuse konsolideerimise laenude pealt tasumisele kuuluvate intresside osalises üle võtmises. Nende meetmete eesmärgiks oli, vastavalt Prantsusmaa 13. augusti 2001. aasta kirjas esitatule, vähendada sündmuste (torm ja naftaleke) käigus kannatada saanud ettevõtetelt riigikassasse tasutavaid makse. |
| --- | --- |

(9)

See meede suunati põhjendustes 6–8 osutatud ettevõtetele. Meede seisneb individuaalsete võla tasumise kavade raames 2000., 2001. ja 2002. aastal keskmise tähtajaga ja pikaajaliste laenude ning ettevõtlustegevuse konsolideerimise laenude pealt tasumisele kuuluvate intresside osalises üle võtmises. Nende meetmete eesmärgiks oli, vastavalt Prantsusmaa 13. augusti 2001. aasta kirjas esitatule, vähendada sündmuste (torm ja naftaleke) käigus kannatada saanud ettevõtetelt riigikassasse tasutavaid makse.

| (10) | Taotlustoimikud tuli esitada hiljemalt 2000. aasta 1. aprilliks. Departemangude mereametid vaatasid need läbi ning need esitati hüvitusüksusele. Abisumma määrati kohalikult kehtestatud kriteeriumide kohaselt. Hüvitusüksused pidid eelkõige arvesse võtma 1999–2000. aasta talve jooksul tegelikult täheldatud tegevuskaotuste suurust, ettevõtte võlgade suurust ja majanduslikku nõrkust, kahe viimase majandusaasta tegevustulude summat, võimalikke tegevusväliseid sissetulekuid, mida asjaomased isikud võisid samal ajavahemikul saada, ning kõnesoleva ettevõtte elujõulisust. Erilist jõupingutust taotleti asjaomaste ettevõtete võlausaldajatelt (pangad ja tarnijad). Abisumma ei võinud ületada 48 000 Prantsuse franki (FRF) (ehk 7 317 eurot), välja arvatud juhul, kui hüvitusüksus hindas olukorda eriti kriitiliseks, mis õigustas selle künnise tõstmist 62 000 FRF (9 451 euro) tasemele. |
| --- | --- |

(10)

Taotlustoimikud tuli esitada hiljemalt 2000. aasta 1. aprilliks. Departemangude mereametid vaatasid need läbi ning need esitati hüvitusüksusele. Abisumma määrati kohalikult kehtestatud kriteeriumide kohaselt. Hüvitusüksused pidid eelkõige arvesse võtma 1999–2000. aasta talve jooksul tegelikult täheldatud tegevuskaotuste suurust, ettevõtte võlgade suurust ja majanduslikku nõrkust, kahe viimase majandusaasta tegevustulude summat, võimalikke tegevusväliseid sissetulekuid, mida asjaomased isikud võisid samal ajavahemikul saada, ning kõnesoleva ettevõtte elujõulisust. Erilist jõupingutust taotleti asjaomaste ettevõtete võlausaldajatelt (pangad ja tarnijad). Abisumma ei võinud ületada 48 000 Prantsuse franki (FRF) (ehk 7 317 eurot), välja arvatud juhul, kui hüvitusüksus hindas olukorda eriti kriitiliseks, mis õigustas selle künnise tõstmist 62 000 FRF (9 451 euro) tasemele.

| (11) | Selle menetluse raames väljatöötatud individuaalsete võla tasumise kavade alusel koostati kõikide poolte heakskiidul kokkulepe, mis võimaldab kindlaks määrata nende kõikide panuse selle elluviimisel. Abi andmise otsuse tegi departemangu prefekt. Abi kogusumma oli ligikaudu 8 miljonit FRF (1,2 miljonit eurot) 1 083 ettevõttele. |
| --- | --- |

(11)

Selle menetluse raames väljatöötatud individuaalsete võla tasumise kavade alusel koostati kõikide poolte heakskiidul kokkulepe, mis võimaldab kindlaks määrata nende kõikide panuse selle elluviimisel. Abi andmise otsuse tegi departemangu prefekt. Abi kogusumma oli ligikaudu 8 miljonit FRF (1,2 miljonit eurot) 1 083 ettevõttele.

B.   Täiendavad meetmed

| (12) | Juba kirjeldatud meetmete, nii nende, mille kohta on juba algatatud ametlik uurimismenetlus, kui ka nende, mille kohta komisjon juba avaldas positiivset arvamust, täienduseks ning selleks, et Prantsusmaa sõnul toime tulla raskustega kalandus- ja akvakultuurisektoris, mida on tabanud raskused tormi ja naftalekke kumulatiivse mõju tõttu, ning võtmaks arvesse selle sektori ettevõtetele turu halvenemisest tekkinud kahjusid, otsustas põllumajandus- ja kalandusminister anda nendele ettevõtetele abi täiendavate meetmete näol. |
| --- | --- |

(12)

Juba kirjeldatud meetmete, nii nende, mille kohta on juba algatatud ametlik uurimismenetlus, kui ka nende, mille kohta komisjon juba avaldas positiivset arvamust, täienduseks ning selleks, et Prantsusmaa sõnul toime tulla raskustega kalandus- ja akvakultuurisektoris, mida on tabanud raskused tormi ja naftalekke kumulatiivse mõju tõttu, ning võtmaks arvesse selle sektori ettevõtetele turu halvenemisest tekkinud kahjusid, otsustas põllumajandus- ja kalandusminister anda nendele ettevõtetele abi täiendavate meetmete näol.

1.   Kõikide akvakultuuritootjate loodusvarade kasutusmaksust vabastamine 2000. aastal

| (13) | Vastavalt teabele, mille Prantsusmaa andis 21. juuni 2000. aasta kirjas ehk enne ametliku uurimismenetluse algatamise otsust, vabastati mere-akvakultuurikontsessioonid kasutusmaksust 2000. aastal ning neile anti veevõtuload eravaldustes asuvate maatükkide veega varustamiseks. |
| --- | --- |

(13)

Vastavalt teabele, mille Prantsusmaa andis 21. juuni 2000. aasta kirjas ehk enne ametliku uurimismenetluse algatamise otsust, vabastati mere-akvakultuurikontsessioonid kasutusmaksust 2000. aastal ning neile anti veevõtuload eravaldustes asuvate maatükkide veega varustamiseks.

| (14) | 5. märtsi 2002. aasta kirjas, milles Prantsusmaa esitas märkused menetluse algatamise kohta, teatas ta, et see meede kuulub täiendavate meetmete hulka Prantsusmaa emamaa ja ülemeredepartemangude kõikide akvakultuuritootjate abistamiseks. |
| --- | --- |

(14)

5. märtsi 2002. aasta kirjas, milles Prantsusmaa esitas märkused menetluse algatamise kohta, teatas ta, et see meede kuulub täiendavate meetmete hulka Prantsusmaa emamaa ja ülemeredepartemangude kõikide akvakultuuritootjate abistamiseks.

| (15) | Komisjoni taotlusel kinnitas Prantsusmaa 24. septembri 2002. aasta kirjas, et seda maksuvabastust laiendati 12. septembri 2000. aasta otsusega kõikidele mere-akvakultuuriettevõtetele. |
| --- | --- |

(15)

Komisjoni taotlusel kinnitas Prantsusmaa 24. septembri 2002. aasta kirjas, et seda maksuvabastust laiendati 12. septembri 2000. aasta otsusega kõikidele mere-akvakultuuriettevõtetele.

| (16) | Selle maksuvabastuse summa ulatus 3,81 miljoni euroni. |
| --- | --- |

(16)

Selle maksuvabastuse summa ulatus 3,81 miljoni euroni.

2.   Akvakultuuritootjate ja kalurite sotsiaalkindlustusmaksete vähendamine

| (17) | Põllumajandus- ja kalandusminister otsustas 15. aprilli 2000. aasta ja 13. juuli 2000. aasta ringkirjades vähendada kõikide selle sektori ettevõtete sotsiaalkindlustusmakseid 50 % võrra ajavahemikul 2000. aasta 15. aprillist15. juulini akvakultuuritootjate puhul ning 2000. aasta 15. aprillist15. oktoobrini kalurite puhul. |
| --- | --- |

(17)

Põllumajandus- ja kalandusminister otsustas 15. aprilli 2000. aasta ja 13. juuli 2000. aasta ringkirjades vähendada kõikide selle sektori ettevõtete sotsiaalkindlustusmakseid 50 % võrra ajavahemikul 2000. aasta 15. aprillist15. juulini akvakultuuritootjate puhul ning 2000. aasta 15. aprillist15. oktoobrini kalurite puhul.

| (18) | See maksuvähendamine hõlmas tööandjate ja töötajate sissemakseid ning seda kohaldati kõikidele Prantsusmaa emamaa ja ülemeredepartemangude kalurite ja akvakultuuritootjate suhtes. |
| --- | --- |

(18)

See maksuvähendamine hõlmas tööandjate ja töötajate sissemakseid ning seda kohaldati kõikidele Prantsusmaa emamaa ja ülemeredepartemangude kalurite ja akvakultuuritootjate suhtes.

| (19) | Vähendamise kord erines vastavalt sellele, kas tegemist oli ENIMile (Établissement national des invalides de la marine) või MSAle (Mutualité sociale agricole) tasutavate sissemaksetega. |
| --- | --- |

(19)

Vähendamise kord erines vastavalt sellele, kas tegemist oli ENIMile (Établissement national des invalides de la marine) või MSAle (Mutualité sociale agricole) tasutavate sissemaksetega.

| (20) | ENIMile tasutavate sissemaksete puhul vähendati nii töötajate kui tööandjate sissemakseid 50 % ulatuses. Erandina aga nende laevade puhul, mille suhtes eraldi tasumise süsteemi ei kohaldata, võeti tööandja sissemaksed üle 75 % ulatuses. Seda erinevat määra seletab Prantsusmaa sõnul asjaolu, et eraldi tasumise puhul valitseb reederite ja meeskonna vahel tihe finantssolidaarsus kalapüügitegevuses esinevate raskuste suhtes, eriti selles osas, mis puudutab käibe vähenemist, samal ajal kui tööstuslike laevareederite puhul, mille korral seda tüüpi tasumist ei ole, langeb tegelikult suurem osa majandusraskustest reederitele. |
| --- | --- |

(20)

ENIMile tasutavate sissemaksete puhul vähendati nii töötajate kui tööandjate sissemakseid 50 % ulatuses. Erandina aga nende laevade puhul, mille suhtes eraldi tasumise süsteemi ei kohaldata, võeti tööandja sissemaksed üle 75 % ulatuses. Seda erinevat määra seletab Prantsusmaa sõnul asjaolu, et eraldi tasumise puhul valitseb reederite ja meeskonna vahel tihe finantssolidaarsus kalapüügitegevuses esinevate raskuste suhtes, eriti selles osas, mis puudutab käibe vähenemist, samal ajal kui tööstuslike laevareederite puhul, mille korral seda tüüpi tasumist ei ole, langeb tegelikult suurem osa majandusraskustest reederitele.

| (21) | MSAsse tehtavate sissemaksete osas selle kindlustuskavaga kaetud akvakultuuritootjate eest määrati maksuvähendamise kord põllumajandus- ja kalandusministeeriumi 25. aprilli 2000. aasta ringkirjaga. Maksuvähendamine vastas ettevõtjate ja ettevõttejuhtide poolt tasumisele kuuluvate isiklike sissemaksete ülevõtmises 50 % ulatuses kolme kaheteistkümnendiku osas 1999. aasta eest tasumisele kuuluvate sissemaksete eest, ning nende töötajate 1999. aasta kolme viimase kuu palkade eest tasumisele kuuluvate sissemaksete eest. |
| --- | --- |

(21)

MSAsse tehtavate sissemaksete osas selle kindlustuskavaga kaetud akvakultuuritootjate eest määrati maksuvähendamise kord põllumajandus- ja kalandusministeeriumi 25. aprilli 2000. aasta ringkirjaga. Maksuvähendamine vastas ettevõtjate ja ettevõttejuhtide poolt tasumisele kuuluvate isiklike sissemaksete ülevõtmises 50 % ulatuses kolme kaheteistkümnendiku osas 1999. aasta eest tasumisele kuuluvate sissemaksete eest, ning nende töötajate 1999. aasta kolme viimase kuu palkade eest tasumisele kuuluvate sissemaksete eest.

| (22) | Need maksuvabastused moodustasid 119 miljoni FRF (18,2 miljoni euro) suuruse summa. |
| --- | --- |

(22)

Need maksuvabastused moodustasid 119 miljoni FRF (18,2 miljoni euro) suuruse summa.

C.   Ametliku uurimismenetluse algatamise põhjused

| (23) | Punktides A ja B kirjeldatud meetmed kohaldati naftatankeri Erika hukkumise tõttu 12. detsembril 1999. aastal põhjustatud saastuse ning 1999. aasta 26. ja 27. detsembri tugeva tormi tagajärjel. |
| --- | --- |

(23)

Punktides A ja B kirjeldatud meetmed kohaldati naftatankeri Erika hukkumise tõttu 12. detsembril 1999. aastal põhjustatud saastuse ning 1999. aasta 26. ja 27. detsembri tugeva tormi tagajärjel.

| (24) | Neid meetmeid analüüsiti asutamislepingu artikli 87 lõike 2 punkti b alusel, milles sätestatakse, et ühisturuga on kokkusobiv “loodusõnnetuste ja erakorraliste sündmuste tekitatud kahju korvamiseks antav abi”. Ühelt poolt võib nimetatud artikli tähenduses tõepoolest pidada naftatankeri Erika hukule järgnenud saastust erakorraliseks sündmuseks. Teiselt poolt võib 1999. aasta 26. ja 27. detsembri tormi selle äärmise ja ebatavalise tugevuse tõttu pidada loodusõnnetuseks. |
| --- | --- |

(24)

Neid meetmeid analüüsiti asutamislepingu artikli 87 lõike 2 punkti b alusel, milles sätestatakse, et ühisturuga on kokkusobiv “loodusõnnetuste ja erakorraliste sündmuste tekitatud kahju korvamiseks antav abi”. Ühelt poolt võib nimetatud artikli tähenduses tõepoolest pidada naftatankeri Erika hukule järgnenud saastust erakorraliseks sündmuseks. Teiselt poolt võib 1999. aasta 26. ja 27. detsembri tormi selle äärmise ja ebatavalise tugevuse tõttu pidada loodusõnnetuseks.

| (25) | Komisjoni ülesanne selles kontekstis on kontrollida, et ei esine nende sündmuste tekitatud kahju ülemäärast hüvitamist. |
| --- | --- |

(25)

Komisjoni ülesanne selles kontekstis on kontrollida, et ei esine nende sündmuste tekitatud kahju ülemäärast hüvitamist.

1.   Atlandi ranniku departemangude akvakultuuritootjatele Finistère’ist Gironde’ini antud abi meetmed

| (26) | Ametliku uurimismenetluse algatamise ajendanud meetmed on sotsiaalkindlustusmaksetest vabastamine 2000. aasta esimeses kvartalis (või keskmise kvartali ulatuses), rahaliste kulude vähendamine ja loodusvarade kasutusmaksust vabastamine. |
| --- | --- |

(26)

Ametliku uurimismenetluse algatamise ajendanud meetmed on sotsiaalkindlustusmaksetest vabastamine 2000. aasta esimeses kvartalis (või keskmise kvartali ulatuses), rahaliste kulude vähendamine ja loodusvarade kasutusmaksust vabastamine.

| (27) | Sotsiaalkindlustusmaksetest vabastamise meedet rakendati pärast võimalike abisaajate ettevõtete olukorra uurimist hüvitusüksuse poolt. Maksuvabastuse kestus varieerus ühest kuni kolme kuuni, olenevalt kahju ulatusest. See maksuvabastuse meede täiendas teisi kohaldatud meetmeid (põllumajanduse katastroofi toetuskava rakendamine, tootmisvahendite ja -varude taastamiseks antav abi ning rahvusvahelisest naftareostuse kahjude hüvitamise fondist tasutavate hüvitiste ettemaksed). Esitatud teabe alusel hindas komisjon, et ta ei ole võimeline tegema kindlaks, kas sellise sotsiaalkindlustusmaksetest vabastamisega ei esinenud kokkuvõttes hüvitamist kahju ulatust ületaval määral. |
| --- | --- |

(27)

Sotsiaalkindlustusmaksetest vabastamise meedet rakendati pärast võimalike abisaajate ettevõtete olukorra uurimist hüvitusüksuse poolt. Maksuvabastuse kestus varieerus ühest kuni kolme kuuni, olenevalt kahju ulatusest. See maksuvabastuse meede täiendas teisi kohaldatud meetmeid (põllumajanduse katastroofi toetuskava rakendamine, tootmisvahendite ja -varude taastamiseks antav abi ning rahvusvahelisest naftareostuse kahjude hüvitamise fondist tasutavate hüvitiste ettemaksed). Esitatud teabe alusel hindas komisjon, et ta ei ole võimeline tegema kindlaks, kas sellise sotsiaalkindlustusmaksetest vabastamisega ei esinenud kokkuvõttes hüvitamist kahju ulatust ületaval määral.

| (28) | Rahaliste kulude vähendamise meedet rakendati samuti teiste kohaldatud meetmete täienduseks. Komisjon ei olnud ka siin võimeline veenduma, et selle rahaliste kulude vähendamisega ei esinenud üldjuhul hüvitamist kahju ulatust ületaval määral. |
| --- | --- |

(28)

Rahaliste kulude vähendamise meedet rakendati samuti teiste kohaldatud meetmete täienduseks. Komisjon ei olnud ka siin võimeline veenduma, et selle rahaliste kulude vähendamisega ei esinenud üldjuhul hüvitamist kahju ulatust ületaval määral.

| (29) | Ka loodusvarade kasutusmaksust vabastamise meedet rakendati teiste meetmete täienduseks. Komisjoni käsutuses oleva teabe järgi paistis lisaks, et kuue asjaomase departemangu kõikidele akvakultuuritootjatele anti abi selle meetme raames. Prantsusmaa ei märkinud põhjusi, mille tõttu seda maksust vabastamise meedet laiendati nende departemangude selle valdkonna ettevõtjatele tervikuna. Komisjon ei saanud seega ka selles osas olla kindel, et selle loodusvarade kasutusmaksust vabastamise meetmega ei esinenud üldjuhul hüvitamist kahju ulatust ületaval määral. |
| --- | --- |

(29)

Ka loodusvarade kasutusmaksust vabastamise meedet rakendati teiste meetmete täienduseks. Komisjoni käsutuses oleva teabe järgi paistis lisaks, et kuue asjaomase departemangu kõikidele akvakultuuritootjatele anti abi selle meetme raames. Prantsusmaa ei märkinud põhjusi, mille tõttu seda maksust vabastamise meedet laiendati nende departemangude selle valdkonna ettevõtjatele tervikuna. Komisjon ei saanud seega ka selles osas olla kindel, et selle loodusvarade kasutusmaksust vabastamise meetmega ei esinenud üldjuhul hüvitamist kahju ulatust ületaval määral.

| (30) | Kuna komisjon ei suutnud teha kindlaks, et ei esinenud tekitatud kahju ülemäärast hüvitamist, ei saanud neid erinevaid meetmeid tunnistada asutamislepingu artikli 87 lõike 2 punkti b alusel ühisturuga kokkusobivaks. |
| --- | --- |

(30)

Kuna komisjon ei suutnud teha kindlaks, et ei esinenud tekitatud kahju ülemäärast hüvitamist, ei saanud neid erinevaid meetmeid tunnistada asutamislepingu artikli 87 lõike 2 punkti b alusel ühisturuga kokkusobivaks.

| (31) | Kuna tegemist on teatamata abiga, analüüsiti neid meetmeid 1997. aastal kohaldatud ja asjaolude kuupäeval kehtivate kalandus- ja akvakultuurisektoris antava riigiabi kontrollimise suuniste alusel (2) (edaspidi “1997. aasta suunised”). Kuna kõnesolev abi on tegevusabi omadustega, kohaldas komisjon 1997. aasta suuniste punkti 1.2 neljanda lõike kolmandat taanet, milles on sätestatud tegevusabi ühisturuga kokkusobimatuse üldpõhimõte. Komisjon arvestas talle teadaoleva teabe alusel, et kõnesolevate meetmete ühisturuga kokkusobivuse osas oli jätkuvalt kahtlusi. |
| --- | --- |

(31)

Kuna tegemist on teatamata abiga, analüüsiti neid meetmeid 1997. aastal kohaldatud ja asjaolude kuupäeval kehtivate kalandus- ja akvakultuurisektoris antava riigiabi kontrollimise suuniste alusel (2) (edaspidi “1997. aasta suunised”). Kuna kõnesolev abi on tegevusabi omadustega, kohaldas komisjon 1997. aasta suuniste punkti 1.2 neljanda lõike kolmandat taanet, milles on sätestatud tegevusabi ühisturuga kokkusobimatuse üldpõhimõte. Komisjon arvestas talle teadaoleva teabe alusel, et kõnesolevate meetmete ühisturuga kokkusobivuse osas oli jätkuvalt kahtlusi.

2.   Kõikide akvakultuuritootjate ja kalurite sotsiaalkindlustusmaksete vähendamise täiendavad meetmed

| (32) | Prantsusmaa ütlusel kohaldati Prantsusmaa emamaa ja ülemeredepartemangude kõikide akvakultuuritootjate ja kalurite sotsiaalkindlustusmaksete vähendamise täiendavaid meetmeid, korvamaks selle sektori ettevõtetele majanduslikud kahjud, mida põhjustas turu halvenemine meresaaduste halva maine tõttu pärast Erika tekitatud saastust. |
| --- | --- |

(32)

Prantsusmaa ütlusel kohaldati Prantsusmaa emamaa ja ülemeredepartemangude kõikide akvakultuuritootjate ja kalurite sotsiaalkindlustusmaksete vähendamise täiendavaid meetmeid, korvamaks selle sektori ettevõtetele majanduslikud kahjud, mida põhjustas turu halvenemine meresaaduste halva maine tõttu pärast Erika tekitatud saastust.

| (33) | Sotsiaalkindlustusmaksete vähendamine hõlmas ajavahemikku 2000. aasta 15. aprillist kuni 15. juulini. |
| --- | --- |

(33)

Sotsiaalkindlustusmaksete vähendamine hõlmas ajavahemikku 2000. aasta 15. aprillist kuni 15. juulini.

| (34) | Prantsusmaa ütlusel kaasnes turu halvenemisega 2000. aasta esimesel poolaastal karploomade jaemüügi vähenemine 9 % võrra mahu osas ja 5 % võrra väärtuse osas. Lisaks olid tormil negatiivsed tagajärjed karploomade sektori majanduslikule olukorrale tervikuna, kusjuures Charente-Maritime’il on keskne roll austrite turustamises Prantsusmaal. |
| --- | --- |

(34)

Prantsusmaa ütlusel kaasnes turu halvenemisega 2000. aasta esimesel poolaastal karploomade jaemüügi vähenemine 9 % võrra mahu osas ja 5 % võrra väärtuse osas. Lisaks olid tormil negatiivsed tagajärjed karploomade sektori majanduslikule olukorrale tervikuna, kusjuures Charente-Maritime’il on keskne roll austrite turustamises Prantsusmaal.

| (35) | Ometi ei andnud Prantsusmaa teavet selle kohta, milline seos valitseb karploomade tootjatele tervikuna naftalekkest tekitatud majandusliku kahju summa ning summa vahel, mille moodustas sotsiaalkindlustusmaksetest vabastamine kõnesoleval ajavahemikul. Komisjon ei olnud seega võimeline tegema kindlaks, kas see maksuvabastuse meede vastas tekitatud kahju väärtusele, ilma et esineks ülemäärast hüvitamist. |
| --- | --- |

(35)

Ometi ei andnud Prantsusmaa teavet selle kohta, milline seos valitseb karploomade tootjatele tervikuna naftalekkest tekitatud majandusliku kahju summa ning summa vahel, mille moodustas sotsiaalkindlustusmaksetest vabastamine kõnesoleval ajavahemikul. Komisjon ei olnud seega võimeline tegema kindlaks, kas see maksuvabastuse meede vastas tekitatud kahju väärtusele, ilma et esineks ülemäärast hüvitamist.

| (36) | Kuna see meede oli tegevusabi omadustega, arvestas komisjon 1997. aasta suuniste punkti 1.2 neljanda lõike kolmanda taande alusel, et tema käsutuses oleva teabe põhjal esines kahtlusi seoses selle meetme kokkusobivusega ühisturuga. |
| --- | --- |

(36)

Kuna see meede oli tegevusabi omadustega, arvestas komisjon 1997. aasta suuniste punkti 1.2 neljanda lõike kolmanda taande alusel, et tema käsutuses oleva teabe põhjal esines kahtlusi seoses selle meetme kokkusobivusega ühisturuga.

| (37) | Sotsiaalkindlustusmaksete vähendamine hõlmas ajavahemikku 2000. aasta 15. aprillist kuni 15. oktoobrini. |
| --- | --- |

(37)

Sotsiaalkindlustusmaksete vähendamine hõlmas ajavahemikku 2000. aasta 15. aprillist kuni 15. oktoobrini.

| (38) | Prantsusmaa sõnul täheldati meresaaduste turu üldist langust nõudmise kestva vähenemisega tarbijate murelikkuse tõttu seoses naftalekke mõjuga tervisele. |
| --- | --- |

(38)

Prantsusmaa sõnul täheldati meresaaduste turu üldist langust nõudmise kestva vähenemisega tarbijate murelikkuse tõttu seoses naftalekke mõjuga tervisele.

| (39) | Prantsusmaa edastas kalatoodete jaemüügi kohta ka mitmesugust statistilist teavet, mis põhjendas selle maksuvähendamise meetme rakendamist. Komisjon võttis seda teavet arvesse. Komisjon juhtis siiski oma kirjas ametliku uurimismenetluse algatamise kohta Prantsusmaa tähelepanu asjaolule, et teiste andmete põhjal täheldati 2000. aasta esimeses kvartalis oksjonimüügi väärtuse kasvu 3 % võrra, võrreldes eelneva aastaga, ning toodete turult kõrvaldamine jäi alla 1,5 % laevadelt mahalaaditud kogustest põhiliikide kohta tervikuna, see tähendab võrdsel määral 1999. aasta samal perioodil registreeritud määraga. Lisaks kohaldati seda maksuvabastuse meedet kõikidele Prantsuse kalapüügiettevõtete suhtes, sealhulgas nende suhtes, mis asuvad ülemeredepartemangudes. |
| --- | --- |

(39)

Prantsusmaa edastas kalatoodete jaemüügi kohta ka mitmesugust statistilist teavet, mis põhjendas selle maksuvähendamise meetme rakendamist. Komisjon võttis seda teavet arvesse. Komisjon juhtis siiski oma kirjas ametliku uurimismenetluse algatamise kohta Prantsusmaa tähelepanu asjaolule, et teiste andmete põhjal täheldati 2000. aasta esimeses kvartalis oksjonimüügi väärtuse kasvu 3 % võrra, võrreldes eelneva aastaga, ning toodete turult kõrvaldamine jäi alla 1,5 % laevadelt mahalaaditud kogustest põhiliikide kohta tervikuna, see tähendab võrdsel määral 1999. aasta samal perioodil registreeritud määraga. Lisaks kohaldati seda maksuvabastuse meedet kõikidele Prantsuse kalapüügiettevõtete suhtes, sealhulgas nende suhtes, mis asuvad ülemeredepartemangudes.

| (40) | Lisaks said komisjonile teatavaks teatavad Prantsusmaa pressiagentuuri (France-Presse) levitatud või ajakirjanduses levivad andmed, mille kohaselt oli sotsiaalkindlustusmaksete vähendamise eesmärgiks tegelikult korvata kütusehinna tõusu, mida täheldati juba mitme kuu eest. |
| --- | --- |

(40)

Lisaks said komisjonile teatavaks teatavad Prantsusmaa pressiagentuuri (France-Presse) levitatud või ajakirjanduses levivad andmed, mille kohaselt oli sotsiaalkindlustusmaksete vähendamise eesmärgiks tegelikult korvata kütusehinna tõusu, mida täheldati juba mitme kuu eest.

| (41) | Kogu selle teabe põhjal arvestas komisjon, et Prantsusmaa ei olnud esitanud teavet, mis võimaldaks kindlaks teha, et osutatud olukord vastas ettevõtetele meresaadusteturu halvenemisest tekitatud majandusliku kahju korvamisele. Kuna see meede on tegevusabi olemusega, arvestab komisjon 1997. aasta suuniste punkti 1.2 neljanda lõike kolmanda taande alusel, et tema käsutuses oleva teabe põhjal esines tõsiseid kahtlusi selle meetme ühisturuga kokkusobivuse osas. |
| --- | --- |

(41)

Kogu selle teabe põhjal arvestas komisjon, et Prantsusmaa ei olnud esitanud teavet, mis võimaldaks kindlaks teha, et osutatud olukord vastas ettevõtetele meresaadusteturu halvenemisest tekitatud majandusliku kahju korvamisele. Kuna see meede on tegevusabi olemusega, arvestab komisjon 1997. aasta suuniste punkti 1.2 neljanda lõike kolmanda taande alusel, et tema käsutuses oleva teabe põhjal esines tõsiseid kahtlusi selle meetme ühisturuga kokkusobivuse osas.

III.   PRANTSUSMAA MÄRKUSED

A.   Atlandi ranniku departemangude (Finistère’st Gironde’ini) akvakultuuritootjatele antud abi meetmed

| (42) | Prantsusmaa märgib, et võla tasumise kavade raames võimaldatud rahaliste kulude vähendamise meetmete eesmärgiks oli aidata nõrgematel ettevõtetel toimunud õnnetuste tagajärjel tekkinud erakorralisest olukorrast välja tulla ja mitte korvata kahjumeid. Üksnes kõige nõrgemad ettevõtted olid selle meetme raames abikõlblikud. |
| --- | --- |

(42)

Prantsusmaa märgib, et võla tasumise kavade raames võimaldatud rahaliste kulude vähendamise meetmete eesmärgiks oli aidata nõrgematel ettevõtetel toimunud õnnetuste tagajärjel tekkinud erakorralisest olukorrast välja tulla ja mitte korvata kahjumeid. Üksnes kõige nõrgemad ettevõtted olid selle meetme raames abikõlblikud.

| (43) | Tekitatud kahju võimaliku ülemäärase korvamise kohta märgib Prantsusmaa, et sotsiaalkindlustusmaksete ja rahaliste kulude vähendamiseks rakendatud menetluse ülesandeks oligi nimelt seda vältida. Õnnetusepiirkonna departemangudes asutatud hüvitusüksused hindasid iga ettevõtte üldist majanduslikku olukorda ja kinnitasid tekitatud kahju tarbeks antud summad. |
| --- | --- |

(43)

Tekitatud kahju võimaliku ülemäärase korvamise kohta märgib Prantsusmaa, et sotsiaalkindlustusmaksete ja rahaliste kulude vähendamiseks rakendatud menetluse ülesandeks oligi nimelt seda vältida. Õnnetusepiirkonna departemangudes asutatud hüvitusüksused hindasid iga ettevõtte üldist majanduslikku olukorda ja kinnitasid tekitatud kahju tarbeks antud summad.

B.   Kõikidele akvakultuuritootjatele ja kaluritele antud abi täiendavad meetmed

1.   Akvakultuuritootjatele antud abi

| (44) | Prantsusmaa täheldas, et maksete vähendamisel üksnes tormi- ja naftalekke kahju kannatanud akvakultuuritootjatega piirdumine osutus ebapiisavaks. Sektori üldine olukord näis piisavalt murettekitav, õigustamaks terviklikku sekkumist. Naftalekke ajakirjanduses kajastamise mõju avalikule arvamusele tõi kaasa meresaaduste ning eriti tehistingimustes peetavate karploomade maine languse tarbijate hulgas, olenemata toodete päritolust. Riiklikule mere- ja akvakultuurisaadustesektori kutsealavahelisele ametile (Office national interprofessionnel des produits de la mer et de l’aquaculture – OFIMER) tehtud uurimuse kohaselt hinnati merikarbikasvatuse käibe languseks 51 miljonit FRF (7,77 miljonit eurot) nelja kuu lõikes 1999. aasta 17. detsembrist2000. aasta 16. aprillini. |
| --- | --- |

(44)

Prantsusmaa täheldas, et maksete vähendamisel üksnes tormi- ja naftalekke kahju kannatanud akvakultuuritootjatega piirdumine osutus ebapiisavaks. Sektori üldine olukord näis piisavalt murettekitav, õigustamaks terviklikku sekkumist. Naftalekke ajakirjanduses kajastamise mõju avalikule arvamusele tõi kaasa meresaaduste ning eriti tehistingimustes peetavate karploomade maine languse tarbijate hulgas, olenemata toodete päritolust. Riiklikule mere- ja akvakultuurisaadustesektori kutsealavahelisele ametile (Office national interprofessionnel des produits de la mer et de l’aquaculture – OFIMER) tehtud uurimuse kohaselt hinnati merikarbikasvatuse käibe languseks 51 miljonit FRF (7,77 miljonit eurot) nelja kuu lõikes 1999. aasta 17. detsembrist2000. aasta 16. aprillini.

| (45) | Selle olukorra parandamiseks otsustati võtta järgmised üldmeetmed: üldine sotsiaalkindlustusmaksete vähendamine ja loodusvarade kasutusmaksust vabastamine. Sotsiaalkindlustusmaksete vähendamine moodustas 3,35 miljoni euro suuruse abisumma. Loodusvarade kasutusmaksust vabastamine moodustas 3,81 miljoni euro suuruse summa. Kogusumma jäi seega väiksemaks kui OFIMERile tehtud uurimuses hinnatud 7,77 miljoni euro suurune käibe langus. |
| --- | --- |

(45)

Selle olukorra parandamiseks otsustati võtta järgmised üldmeetmed: üldine sotsiaalkindlustusmaksete vähendamine ja loodusvarade kasutusmaksust vabastamine. Sotsiaalkindlustusmaksete vähendamine moodustas 3,35 miljoni euro suuruse abisumma. Loodusvarade kasutusmaksust vabastamine moodustas 3,81 miljoni euro suuruse summa. Kogusumma jäi seega väiksemaks kui OFIMERile tehtud uurimuses hinnatud 7,77 miljoni euro suurune käibe langus.

2.   Kaluritele antud abi

| (46) | Prantsusmaa vaidlustab komisjoni esitatud väited ametliku uurimismenetluse algatamiseks. Ta märgib, et naftalekkest tuleneva šokiga ja selle tegelike või kardetud tagajärgede võimendamisega meedias kaasnes meresaaduste maine tugev langus; see ei säästnud ühtki sektorit ega piirkonda. |
| --- | --- |

(46)

Prantsusmaa vaidlustab komisjoni esitatud väited ametliku uurimismenetluse algatamiseks. Ta märgib, et naftalekkest tuleneva šokiga ja selle tegelike või kardetud tagajärgede võimendamisega meedias kaasnes meresaaduste maine tugev langus; see ei säästnud ühtki sektorit ega piirkonda.

| (47) | Prantsusmaa märgib, et kehtestatud maksude vähendamise periood (2000. aasta 15. aprillist15. oktoobrini) vastab tõepoolest laevade tegevusele aasta esimese kuue kuu lõikes, sest sotsiaalkindlustusmaksete tasumine hõlmab tegelikkuses ettevõtete tegevust kolmel eelneval kuul. See ajaline nihe võimaldas tagada kalurite tegevuse arvesse võtmist täpselt siis, kui neil esinesid kõige suuremad raskused, see tähendab kuue kuu jooksul pärast kahte 1999. aasta detsembri õnnetust. Neil põhjustel hindab Prantsusmaa, et komisjon ei oleks oma analüüsis pidanud tuginema OFIMERi 2001. aasta 16. veebruariFlash Eco majandusliku konjunktuuri ülevaatele. |
| --- | --- |

(47)

Prantsusmaa märgib, et kehtestatud maksude vähendamise periood (2000. aasta 15. aprillist15. oktoobrini) vastab tõepoolest laevade tegevusele aasta esimese kuue kuu lõikes, sest sotsiaalkindlustusmaksete tasumine hõlmab tegelikkuses ettevõtete tegevust kolmel eelneval kuul. See ajaline nihe võimaldas tagada kalurite tegevuse arvesse võtmist täpselt siis, kui neil esinesid kõige suuremad raskused, see tähendab kuue kuu jooksul pärast kahte 1999. aasta detsembri õnnetust. Neil põhjustel hindab Prantsusmaa, et komisjon ei oleks oma analüüsis pidanud tuginema OFIMERi 2001. aasta 16. veebruariFlash Eco majandusliku konjunktuuri ülevaatele.

| (48) | Prantsusmaa leiab, et komisjon ei oleks ka pidanud lähtuma OFIMERi 2000. aasta jaanuari-aprilli majandusliku konjunktuuri ülevaatest, sest see põhines hinnangutel ning märtsi ja aprilli andmed olid suurel määral hinnangulised. Komisjoni tuvastatud lahknevused ei puudutanud hinnanguerinevust, vaid tavalist statistilist vahet töötlemata hetkeandmete ning nende lõpliku kontrollimise vahel. Seega tuleks juhinduda 2001. aasta 6. aprilli teatise andmetest, mille Prantsusmaa edastas komisjonile käesoleva juhtumi uurimise raames; need andmed on vaadeldavat ajavahemikku käsitlevad lõplikud andmed. |
| --- | --- |

(48)

Prantsusmaa leiab, et komisjon ei oleks ka pidanud lähtuma OFIMERi 2000. aasta jaanuari-aprilli majandusliku konjunktuuri ülevaatest, sest see põhines hinnangutel ning märtsi ja aprilli andmed olid suurel määral hinnangulised. Komisjoni tuvastatud lahknevused ei puudutanud hinnanguerinevust, vaid tavalist statistilist vahet töötlemata hetkeandmete ning nende lõpliku kontrollimise vahel. Seega tuleks juhinduda 2001. aasta 6. aprilli teatise andmetest, mille Prantsusmaa edastas komisjonile käesoleva juhtumi uurimise raames; need andmed on vaadeldavat ajavahemikku käsitlevad lõplikud andmed.

| (49) | Prantsusmaa märgib lisaks, et OFIMERi igakuiste kokkuvõtete põhjal olid esimesel poolaastal laevadelt maha laaditud kogused stabiilsed, võrreldes 1999. aasta sama perioodiga, kuigi vahel ilmnesid lühiajaliselt olulised langused, mis leidsid ilmselt kõige suuremat kajastamist meedias. Sel ajavahemikul kasvas toodete turult kõrvaldamine ometi 28 % võrra võrreldes 1999. aastaga, eriti aasta esimestel kuudel (jaanuar: + 92 %, veebruar: + 66 %, märts: + 35 %). Teatavate liikide puhul oli toodete turult kõrvaldamise tase äärmiselt kõrge (Norra salehomaar: + 175 %, merikurat: + 161 %, ämblikkrabi: viis korda), mis annab tunnistust naftalekke psühholoogilisest mõjust tarbija käitumisele. |
| --- | --- |

(49)

Prantsusmaa märgib lisaks, et OFIMERi igakuiste kokkuvõtete põhjal olid esimesel poolaastal laevadelt maha laaditud kogused stabiilsed, võrreldes 1999. aasta sama perioodiga, kuigi vahel ilmnesid lühiajaliselt olulised langused, mis leidsid ilmselt kõige suuremat kajastamist meedias. Sel ajavahemikul kasvas toodete turult kõrvaldamine ometi 28 % võrra võrreldes 1999. aastaga, eriti aasta esimestel kuudel (jaanuar: + 92 %, veebruar: + 66 %, märts: + 35 %). Teatavate liikide puhul oli toodete turult kõrvaldamise tase äärmiselt kõrge (Norra salehomaar: + 175 %, merikurat: + 161 %, ämblikkrabi: viis korda), mis annab tunnistust naftalekke psühholoogilisest mõjust tarbija käitumisele.

| (50) | Kuna 2000. aasta esimesel poolaastal olid laevadelt maha laaditud kogused suhteliselt stabiilsed, kuid turult kõrvaldatud kogused kasvasid väga tuntavalt, siis müüdud kogused vähenesid. Värskete meresaaduste tarbimine vähenes 7 % võrra (6 % kalade, 9 % karploomade ja 6,5 % vähilaadsete, eriti krevettide osas). |
| --- | --- |

(50)

Kuna 2000. aasta esimesel poolaastal olid laevadelt maha laaditud kogused suhteliselt stabiilsed, kuid turult kõrvaldatud kogused kasvasid väga tuntavalt, siis müüdud kogused vähenesid. Värskete meresaaduste tarbimine vähenes 7 % võrra (6 % kalade, 9 % karploomade ja 6,5 % vähilaadsete, eriti krevettide osas).

| (51) | Hinnad langesid 6 %, võrreldes 1999. aasta jaanuari hindadega ning jäid madalaks ettevõtete tasakaalu jaoks otsustavate liikide puhul. 49st olulisest liigist, mida puudutas OFIMERi kontroll, täheldati hinnalangust 34 puhul 2000. aasta jaanuaris, 26 puhul 2000. aasta veebruaris ning 21 puhul 2000. aasta märtsis. Samamoodi langesid peamiste kalapüügiliikide hinnad stabiilselt kogu perioodi lõikes. |
| --- | --- |

(51)

Hinnad langesid 6 %, võrreldes 1999. aasta jaanuari hindadega ning jäid madalaks ettevõtete tasakaalu jaoks otsustavate liikide puhul. 49st olulisest liigist, mida puudutas OFIMERi kontroll, täheldati hinnalangust 34 puhul 2000. aasta jaanuaris, 26 puhul 2000. aasta veebruaris ning 21 puhul 2000. aasta märtsis. Samamoodi langesid peamiste kalapüügiliikide hinnad stabiilselt kogu perioodi lõikes.

| (52) | Prantsusmaa lisab, et tarbijal ei olnud võimalik meresaadusi kergesti nende päritolu järgi eristada ning et huvi kaotamine meresaaduste vastu väljendus sõltumata tootmispiirkonnast. Seetõttu sattusid naftalekke tagajärgede suhtes tekkinud kahtluse alla ühteviisi nii Prantsusmaa tooted kui ka ülemeredepartemangude tooted. Prantsusmaa sõnul on naftalekkele järgnenud tõrjumisnähtus nende departemangude tolliandmetest selgesti järgitav ning ei olnud mingit põhjust nende departemangude kalurite väljajätmiseks valitsuse poolt rakendatud toetusmeetmest. |
| --- | --- |

(52)

Prantsusmaa lisab, et tarbijal ei olnud võimalik meresaadusi kergesti nende päritolu järgi eristada ning et huvi kaotamine meresaaduste vastu väljendus sõltumata tootmispiirkonnast. Seetõttu sattusid naftalekke tagajärgede suhtes tekkinud kahtluse alla ühteviisi nii Prantsusmaa tooted kui ka ülemeredepartemangude tooted. Prantsusmaa sõnul on naftalekkele järgnenud tõrjumisnähtus nende departemangude tolliandmetest selgesti järgitav ning ei olnud mingit põhjust nende departemangude kalurite väljajätmiseks valitsuse poolt rakendatud toetusmeetmest.

| (53) | Lõpuks osutab Prantsusmaa asjaolule, et komisjon ei omistanud piisavalt tähtsust illustreerimiseks edastatud ajakirjanduse artiklitele, vaid vastupidi, tegi suurt numbrit mõnede ajakirjanike kaubandusnäituste koridorides esitatud märkustest. Ta lisab käesolevatele märkustele mitmeid artikleid ja lisadokumente, mis näitavad selle sündmuse kajastamist meedias ning annavad tunnistust kahtlustavast õhkkonnast, mis oli oluline põhjus tarbija huvi vähenemisel meresaaduste vastu. Prantsusmaa lükkab lisaks ümber komisjoni ametliku uurimismenetluse algatamise kirjas väljendatud oletuse, nagu oleks sotsiaalkindlustusmaksete vähendamise eesmärgiks tegelikult korvata kütusehinna tõusu, mida täheldati juba mitu kuud. |
| --- | --- |

(53)

Lõpuks osutab Prantsusmaa asjaolule, et komisjon ei omistanud piisavalt tähtsust illustreerimiseks edastatud ajakirjanduse artiklitele, vaid vastupidi, tegi suurt numbrit mõnede ajakirjanike kaubandusnäituste koridorides esitatud märkustest. Ta lisab käesolevatele märkustele mitmeid artikleid ja lisadokumente, mis näitavad selle sündmuse kajastamist meedias ning annavad tunnistust kahtlustavast õhkkonnast, mis oli oluline põhjus tarbija huvi vähenemisel meresaaduste vastu. Prantsusmaa lükkab lisaks ümber komisjoni ametliku uurimismenetluse algatamise kirjas väljendatud oletuse, nagu oleks sotsiaalkindlustusmaksete vähendamise eesmärgiks tegelikult korvata kütusehinna tõusu, mida täheldati juba mitu kuud.

IV.   HINNANG

A.   Riigiabi olemasolu

| (54) | Asutamislepingu artikli 87 lõike 1 alusel “on igasugune liikmesriigi poolt või riigiressurssidest mis tahes kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, ühisturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust.” |
| --- | --- |

(54)

Asutamislepingu artikli 87 lõike 1 alusel “on igasugune liikmesriigi poolt või riigiressurssidest mis tahes kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, ühisturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust.”

| (55) | Käesolevas otsuses käsitatavad erimeetmed (sotsiaalkindlustusmaksete ja rahaliste kulude vähendamine, loodusvarade kasutusmaksust vabastamine) on meetmed, mis annavad eelise teatava tegevusvaldkonna ettevõtetele, akvakultuuri- või kalapüügiettevõtetele. Need ettevõtted vabastatakse teatavatest maksukohustustest, mida nad peaksid tavaliselt täitma. |
| --- | --- |

(55)

Käesolevas otsuses käsitatavad erimeetmed (sotsiaalkindlustusmaksete ja rahaliste kulude vähendamine, loodusvarade kasutusmaksust vabastamine) on meetmed, mis annavad eelise teatava tegevusvaldkonna ettevõtetele, akvakultuuri- või kalapüügiettevõtetele. Need ettevõtted vabastatakse teatavatest maksukohustustest, mida nad peaksid tavaliselt täitma.

| (56) | Nende meetmetega kaasneb riigi ressursside kaotus nii otseselt (rahaliste kulude vähendamine ja loodusvarade kasutusmaksust vabastamine) kui kaudselt, kuna riik peab hüvitama sotsiaalkindlustusmakseid koguva asutuse kahjumi. Seega on tegemist riigiabiga asutamislepingu artikli 87 lõike 1 alusel. |
| --- | --- |

(56)

Nende meetmetega kaasneb riigi ressursside kaotus nii otseselt (rahaliste kulude vähendamine ja loodusvarade kasutusmaksust vabastamine) kui kaudselt, kuna riik peab hüvitama sotsiaalkindlustusmakseid koguva asutuse kahjumi. Seega on tegemist riigiabiga asutamislepingu artikli 87 lõike 1 alusel.

| (57) | Lisaks, kuna abisaajate ettevõtete tooteid müüakse ühenduse turul, kindlustavad Prantsusmaa kohaldatud meetmed nende ettevõtete positsiooni nii Prantsuse turul teiste liikmesriikide ettevõtete suhtes, kes soovivad oma tooteid sellele turule tuua (akvakultuuri- ja kalatooted või muud konkureerivad toiduained), kui ka teiste liikmesriikide turgudel nendel turgudel tegutsevate ettevõtete suhtes (samade toodete osas). Järelikult moonutavad või ähvardavad kõnesolevad meetmed moonutada konkurentsi ja võivad mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(57)

Lisaks, kuna abisaajate ettevõtete tooteid müüakse ühenduse turul, kindlustavad Prantsusmaa kohaldatud meetmed nende ettevõtete positsiooni nii Prantsuse turul teiste liikmesriikide ettevõtete suhtes, kes soovivad oma tooteid sellele turule tuua (akvakultuuri- ja kalatooted või muud konkureerivad toiduained), kui ka teiste liikmesriikide turgudel nendel turgudel tegutsevate ettevõtete suhtes (samade toodete osas). Järelikult moonutavad või ähvardavad kõnesolevad meetmed moonutada konkurentsi ja võivad mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust.

| (58) | Sellised meetmed on asutamislepingu artikli 87 lõike 1 alusel põhimõtteliselt keelatud. Neid võib pidada ühisturuga kokkusobivaks üksnes juhul, kui nende suhtes saab rakendada ühte asutamislepingus sätestatud eranditest. Kuna tegemist on akvakultuuri- ja kalandusettevõtetele antava abiga, tuleb seda analüüsida, nagu juba tehti eeluurimise käigus, 1997. aasta suuniste alusel. |
| --- | --- |

(58)

Sellised meetmed on asutamislepingu artikli 87 lõike 1 alusel põhimõtteliselt keelatud. Neid võib pidada ühisturuga kokkusobivaks üksnes juhul, kui nende suhtes saab rakendada ühte asutamislepingus sätestatud eranditest. Kuna tegemist on akvakultuuri- ja kalandusettevõtetele antava abiga, tuleb seda analüüsida, nagu juba tehti eeluurimise käigus, 1997. aasta suuniste alusel.

B.   Atlandi ranniku departemangude (Finistère’ist Gironde’ini) akvakultuuritootjatele antud abi meetmed

| (59) | Komisjon algatas ametliku uurimismenetluse akvakultuuritootjate suhtes kohaldatud teatavate meetmete kohta pärast 1999. aasta detsembri sündmusi, sest tal ei olnud võimalik veenduda, et erinevate abiliikide, sealhulgas komisjoni poolt juba positiivse hinnangu saanud abi, kumuleerimisel ei esinenud üldjuhul kahju ülemäärast hüvitamist. |
| --- | --- |

(59)

Komisjon algatas ametliku uurimismenetluse akvakultuuritootjate suhtes kohaldatud teatavate meetmete kohta pärast 1999. aasta detsembri sündmusi, sest tal ei olnud võimalik veenduda, et erinevate abiliikide, sealhulgas komisjoni poolt juba positiivse hinnangu saanud abi, kumuleerimisel ei esinenud üldjuhul kahju ülemäärast hüvitamist.

| (60) | Komisjon meenutab, et ametlik uurimismenetlus käsitles järgmisi abimeetmeid:






  — | sotsiaalkindlustusmaksetest vabastamine 2000. aasta esimeses kvartalis (ühe, kahe või kolme kuu kohta vastavalt kahju ulatusele), |
| --- | --- | --- |

(60)

Komisjon meenutab, et ametlik uurimismenetlus käsitles järgmisi abimeetmeid:

—

sotsiaalkindlustusmaksetest vabastamine 2000. aasta esimeses kvartalis (ühe, kahe või kolme kuu kohta vastavalt kahju ulatusele),

| — | rahaliste kulude vähendamine tormis või naftalekke tagajärjel otseselt kahju kannatanud akvakultuuritootjate puhul, |
| --- | --- |

—

rahaliste kulude vähendamine tormis või naftalekke tagajärjel otseselt kahju kannatanud akvakultuuritootjate puhul,

| — | loodusvarade kasutusmaksust vabastamine 2000. aastal kuue nendest sündmustest mõjutatud departemangu kontsessioonide puhul (Atlandi ranniku departemangud Finistère’ist Gironde’ini). |
| --- | --- |

—

loodusvarade kasutusmaksust vabastamine 2000. aastal kuue nendest sündmustest mõjutatud departemangu kontsessioonide puhul (Atlandi ranniku departemangud Finistère’ist Gironde’ini).

| (61) | Sotsiaalkindlustusmaksetest vabastamise ja rahaliste kulude vähendamise osas, vastavalt esitatud lisateabele, oli Prantsusmaa poolt igas asjaomases departemangus erinevaid asjaomaseid riigitalitusi, panku ja kutseorganisatsioone esindavate hüvitusüksuse asutamisega rakendatud menetluse eesmärgiks just nimelt vältida ülekompenseerimise riske. Prantsusmaa meenutab, et need departemangude hüvitusüksused vaatasid toimikud läbi iga üksiku juhu kaupa ning et see uurimine võimaldas kohandada antavat abi vastavalt ettevõtete olukorrale ja vältida ülemäärast hüvitamist. |
| --- | --- |

(61)

Sotsiaalkindlustusmaksetest vabastamise ja rahaliste kulude vähendamise osas, vastavalt esitatud lisateabele, oli Prantsusmaa poolt igas asjaomases departemangus erinevaid asjaomaseid riigitalitusi, panku ja kutseorganisatsioone esindavate hüvitusüksuse asutamisega rakendatud menetluse eesmärgiks just nimelt vältida ülekompenseerimise riske. Prantsusmaa meenutab, et need departemangude hüvitusüksused vaatasid toimikud läbi iga üksiku juhu kaupa ning et see uurimine võimaldas kohandada antavat abi vastavalt ettevõtete olukorrale ja vältida ülemäärast hüvitamist.

| (62) | Selle teabe põhjal täheldab komisjon, et Prantsusmaa kehtestas asjakohase korra, võimaldamaks vältida tekitatud kahju ülemäärast hüvitamist. Järelikult käsitab komisjon seda abi kui abi, mille ainsaks eesmärgiks oli hüvitada kahe erakorralise sündmuse, 1999. aasta tormi ja Erika huku tagajärjel tekkinud kahjud. |
| --- | --- |

(62)

Selle teabe põhjal täheldab komisjon, et Prantsusmaa kehtestas asjakohase korra, võimaldamaks vältida tekitatud kahju ülemäärast hüvitamist. Järelikult käsitab komisjon seda abi kui abi, mille ainsaks eesmärgiks oli hüvitada kahe erakorralise sündmuse, 1999. aasta tormi ja Erika huku tagajärjel tekkinud kahjud.

| (63) | Sotsiaalkindlustusmaksetest vabastamine ja rahaliste kulude vähendamine tuleb seega tunnistada asutamislepingu artikli 87 lõike 2 punkti b alusel ühisturuga kokkusobivaks. |
| --- | --- |

(63)

Sotsiaalkindlustusmaksetest vabastamine ja rahaliste kulude vähendamine tuleb seega tunnistada asutamislepingu artikli 87 lõike 2 punkti b alusel ühisturuga kokkusobivaks.

| (64) | Loodusvarade kasutusmaksust vabastamist analüüsitakse allpool punktis C.1, kuna seda meedet kohaldati kõikide Prantsusmaa akvakultuuritootjate suhtes, vastupidiselt komisjonile enne ametliku uurimismenetluse algatamist teada olnud andmetele. Prantsusmaa oli teatanud komisjonile 21. juuni 2000. aasta kirjaga, et mere-akvakultuurikontsessioonid ja veevõtuload asjaomastes departemangudes vabastati loodusvarade kasutusmaksu kohustusest 2000. aastal. Kuna Prantsusmaa ei nimetanud enam seda maksuvabastust hiljem komisjonile saadetud kirjades, kus ta kirjeldas üksikasjalikult rakendatud meetmete sisu, küsis komisjon Prantsusmaalt 21. juuni 2001. aasta kirjas, kas seda maksuvabastust rakendati tegelikkuses ja palus jaatava vastuse puhul edastada vastava teabe. Prantsusmaa märkis oma 13. augusti 2001. aasta vastuses, et “Finistère’i, Morbihan’i, Loire-Atlantique’i, Vendée’i, Charente-Maritime’i ja Gironde’i departemangude akvakultuuritootjad vabastati tõepoolest loodusvarade kasutusmaksust, mis kuulus tasumisele 2000. aastal”, mainimata, et selle maksuvabastuse kohaldamisala ulatus nendest kuuest departemangust kaugemale. Alles Prantsusmaa vastuses ametliku uurimismenetluse algatamisele teatas Prantsusmaa, et see meede oli üldine meede, mida kohaldati seega nagu sotsiaalkindlustusmakse vähendamise meedet Prantsusmaa kõikide akvakultuuritootjate suhtes. |
| --- | --- |

(64)

Loodusvarade kasutusmaksust vabastamist analüüsitakse allpool punktis C.1, kuna seda meedet kohaldati kõikide Prantsusmaa akvakultuuritootjate suhtes, vastupidiselt komisjonile enne ametliku uurimismenetluse algatamist teada olnud andmetele. Prantsusmaa oli teatanud komisjonile 21. juuni 2000. aasta kirjaga, et mere-akvakultuurikontsessioonid ja veevõtuload asjaomastes departemangudes vabastati loodusvarade kasutusmaksu kohustusest 2000. aastal. Kuna Prantsusmaa ei nimetanud enam seda maksuvabastust hiljem komisjonile saadetud kirjades, kus ta kirjeldas üksikasjalikult rakendatud meetmete sisu, küsis komisjon Prantsusmaalt 21. juuni 2001. aasta kirjas, kas seda maksuvabastust rakendati tegelikkuses ja palus jaatava vastuse puhul edastada vastava teabe. Prantsusmaa märkis oma 13. augusti 2001. aasta vastuses, et “Finistère’i, Morbihan’i, Loire-Atlantique’i, Vendée’i, Charente-Maritime’i ja Gironde’i departemangude akvakultuuritootjad vabastati tõepoolest loodusvarade kasutusmaksust, mis kuulus tasumisele 2000. aastal”, mainimata, et selle maksuvabastuse kohaldamisala ulatus nendest kuuest departemangust kaugemale. Alles Prantsusmaa vastuses ametliku uurimismenetluse algatamisele teatas Prantsusmaa, et see meede oli üldine meede, mida kohaldati seega nagu sotsiaalkindlustusmakse vähendamise meedet Prantsusmaa kõikide akvakultuuritootjate suhtes.

C.   Üldised lisameetmed kõikidele akvakultuuritootjatele ja kaluritele

1.   Akvakultuuritootjad

| (65) | Loodusvarade kasutusmaksust vabastamist 2000. aastal ja sotsiaalkindlustusmaksete vähendamist ajavahemikul 2000. aasta 15. aprillist15. juulini kohaldati Prantsusmaa emamaa ja ülemeredepartemangude kõikide akvakultuuritootjate abistamiseks. |
| --- | --- |

(65)

Loodusvarade kasutusmaksust vabastamist 2000. aastal ja sotsiaalkindlustusmaksete vähendamist ajavahemikul 2000. aasta 15. aprillist15. juulini kohaldati Prantsusmaa emamaa ja ülemeredepartemangude kõikide akvakultuuritootjate abistamiseks.

| (66) | Prantsusmaa sõnul võeti need meetmed selle sektori ettevõtjatel tekkinud käibe vähenemise korvamiseks kogu territooriumil tehistingimustes peetavate karploomade maine halvenemise tagajärjel tarbijate hulgas pärast Erika hukku. OFIMERile tehtud uurimuse järgi oli käibe langus selle sündmuse tagajärjel 7,7 miljonit eurot, võrreldes eelneva aastaga. |
| --- | --- |

(66)

Prantsusmaa sõnul võeti need meetmed selle sektori ettevõtjatel tekkinud käibe vähenemise korvamiseks kogu territooriumil tehistingimustes peetavate karploomade maine halvenemise tagajärjel tarbijate hulgas pärast Erika hukku. OFIMERile tehtud uurimuse järgi oli käibe langus selle sündmuse tagajärjel 7,7 miljonit eurot, võrreldes eelneva aastaga.

| (67) | Loodusvarade kasutusmaksust vabastamine 3,81 miljoni euro suuruses summas ja sotsiaalkindlustusmaksete vähendamine summas 3,35 miljonit eurot võimaldasid seega osaliselt hüvitada need sissetulekukaotused. Abi kogusumma kogu Prantsusmaal moodustab seega 7,16 miljonit eurot ehk hinnatud kahjust (7,7 miljonit eurot) väiksema summa. |
| --- | --- |

(67)

Loodusvarade kasutusmaksust vabastamine 3,81 miljoni euro suuruses summas ja sotsiaalkindlustusmaksete vähendamine summas 3,35 miljonit eurot võimaldasid seega osaliselt hüvitada need sissetulekukaotused. Abi kogusumma kogu Prantsusmaal moodustab seega 7,16 miljonit eurot ehk hinnatud kahjust (7,7 miljonit eurot) väiksema summa.

| (68) | Esitatud teabe alusel ei vaidlusta komisjon, et toimus tehistingimustes peetavate karploomade turu hetkeline halvenemine. Ent nagu komisjon juba märkis ametliku uurimismenetluse algatamise otsuses, tuleb seda turu halvenemist vaadelda laiemalt; klientide järsku ja täielikku huvikaotust ei esinenud. |
| --- | --- |

(68)

Esitatud teabe alusel ei vaidlusta komisjon, et toimus tehistingimustes peetavate karploomade turu hetkeline halvenemine. Ent nagu komisjon juba märkis ametliku uurimismenetluse algatamise otsuses, tuleb seda turu halvenemist vaadelda laiemalt; klientide järsku ja täielikku huvikaotust ei esinenud.

| (69) | Komisjon märgib, et akvakultuuritoodete (karploomakasvatus ja kalakasvatus) aastaväärtus oli 1999. aastal kogu Prantsusmaal 502 miljonit eurot (OFIMERi 2000. aasta aruanne). Seda väärtust sisaldavas tabelis ei ole esitatud kalakasvatuse osatähtsust. Teise allika põhjal (põllumajandusministeeriumi veebisaidi “akvakultuuri” lehekülg (3) oli see osatähtsus (merekalakasvatus ja mageveekalakasvatus) 221 miljonit eurot. Karploomakasvatuse toodangu väärtuseks võib seega hinnata 281 miljonit eurot. |
| --- | --- |

(69)

Komisjon märgib, et akvakultuuritoodete (karploomakasvatus ja kalakasvatus) aastaväärtus oli 1999. aastal kogu Prantsusmaal 502 miljonit eurot (OFIMERi 2000. aasta aruanne). Seda väärtust sisaldavas tabelis ei ole esitatud kalakasvatuse osatähtsust. Teise allika põhjal (põllumajandusministeeriumi veebisaidi “akvakultuuri” lehekülg (3) oli see osatähtsus (merekalakasvatus ja mageveekalakasvatus) 221 miljonit eurot. Karploomakasvatuse toodangu väärtuseks võib seega hinnata 281 miljonit eurot.

| (70) | Käibe kaotust karploomade maine halvenemise tõttu võib seega hinnata protsentuaalselt 7,7/281 ehk 2,7 % eelneva aasta toodangu väärtusest. Kompensatsiooniks antud hüvitised summas 7,16 miljonit eurot moodustasid seega 7,16/281 ehk 2,5 % käibest. |
| --- | --- |

(70)

Käibe kaotust karploomade maine halvenemise tõttu võib seega hinnata protsentuaalselt 7,7/281 ehk 2,7 % eelneva aasta toodangu väärtusest. Kompensatsiooniks antud hüvitised summas 7,16 miljonit eurot moodustasid seega 7,16/281 ehk 2,5 % käibest.

| (71) | Komisjon leiab, et väheulatuslikke kahjusid tuleb käsitleda ettevõtetel tavapärase tegevuse raames esinevate kuludena. Tegelikult kätkeb igasugune majandustegevus erinevaid suurema või väiksema ulatusega riske (tootmistegurite hinna kõikumine, toodangu müügihinna kõikumine, mõnede kulude võimalik suurenemine jne), mis järgnevad kõige erinevamatele ootamatutele sündmustele. Komisjon arvestab, et kui nende riskidega kaasneb vähese tähtsusega kahju, ei anna see õigust hüvitamisele, sest muidu tähendaks see, et ettevõtjad võiksid nõuda sellist hüvitist alati, kui neil on tegemist mis tahes ootamatute sündmuste tagajärgedega. Näiteks vastavalt sellele üldisele lähenemisele leiab komisjon, et põllumajandussektoris on nõutav 30 %-line kahjumikünnis (20 % ebasoodsas olukorras olevates piirkondades) selleks, et abi saaks tunnistada ühisturuga kokkusobivaks asutamislepingu artikli 87 lõike 2 punkti b alusel. |
| --- | --- |

(71)

Komisjon leiab, et väheulatuslikke kahjusid tuleb käsitleda ettevõtetel tavapärase tegevuse raames esinevate kuludena. Tegelikult kätkeb igasugune majandustegevus erinevaid suurema või väiksema ulatusega riske (tootmistegurite hinna kõikumine, toodangu müügihinna kõikumine, mõnede kulude võimalik suurenemine jne), mis järgnevad kõige erinevamatele ootamatutele sündmustele. Komisjon arvestab, et kui nende riskidega kaasneb vähese tähtsusega kahju, ei anna see õigust hüvitamisele, sest muidu tähendaks see, et ettevõtjad võiksid nõuda sellist hüvitist alati, kui neil on tegemist mis tahes ootamatute sündmuste tagajärgedega. Näiteks vastavalt sellele üldisele lähenemisele leiab komisjon, et põllumajandussektoris on nõutav 30 %-line kahjumikünnis (20 % ebasoodsas olukorras olevates piirkondades) selleks, et abi saaks tunnistada ühisturuga kokkusobivaks asutamislepingu artikli 87 lõike 2 punkti b alusel.

| (72) | Järelikult ei saa ainult 2,7 %lise käibelanguse korvamiseks suunatud sotsiaalkindlustusmaksete vähendamise ja loodusvarade kasutusmaksust vabastamise meetmeid asutamislepingu artikli 87 lõike 2 punkti b alusel põhimõtteliselt pidada ühisturuga kokkusobivaks. Pealegi ei vasta neist abimeetmeist ükski 1997. aasta suunistes sätestatud eranditele. Need tuleb seega põhimõtteliselt lugeda ühisturuga kokkusobimatuks. |
| --- | --- |

(72)

Järelikult ei saa ainult 2,7 %lise käibelanguse korvamiseks suunatud sotsiaalkindlustusmaksete vähendamise ja loodusvarade kasutusmaksust vabastamise meetmeid asutamislepingu artikli 87 lõike 2 punkti b alusel põhimõtteliselt pidada ühisturuga kokkusobivaks. Pealegi ei vasta neist abimeetmeist ükski 1997. aasta suunistes sätestatud eranditele. Need tuleb seega põhimõtteliselt lugeda ühisturuga kokkusobimatuks.

| (73) | Atlandi ranniku departemangude (Finistère’ist Gironde’ini) akvakultuuritootjate suhtes kohaldatud meetmete puhul märgib komisjon siiski, et need olid suunatud 1999. aasta detsembri kahest sündmusest ühe, Erika hukuga otseselt seonduva kahju korvamiseks. Neid abimeetmeid võib seega hinnata üldiselt seoses muu nende sündmuste raames antud abiga. Tegemist on abiga, mille kokkusobivuse kohta ühisturuga komisjon juba avaldas positiivset arvamust oma 11. detsembri 2001. aasta kirjas (põllumajandusõnnetuste toetuskava rakendamine, seadmete ja varude taastamiseks antav abi, rahvusvahelise naftareostuse kahjude hüvitamise fondi hüvitiste eest tehtavad ettemaksed), või abiga, mille suhtes komisjon avaldab positiivset arvamust käesolevas otsuses (sotsiaalkindlustusmaksete vähendamine 2000. aasta esimeses kvartalis ja rahaliste kulude vähendamine – vt punkt B). |
| --- | --- |

(73)

Atlandi ranniku departemangude (Finistère’ist Gironde’ini) akvakultuuritootjate suhtes kohaldatud meetmete puhul märgib komisjon siiski, et need olid suunatud 1999. aasta detsembri kahest sündmusest ühe, Erika hukuga otseselt seonduva kahju korvamiseks. Neid abimeetmeid võib seega hinnata üldiselt seoses muu nende sündmuste raames antud abiga. Tegemist on abiga, mille kokkusobivuse kohta ühisturuga komisjon juba avaldas positiivset arvamust oma 11. detsembri 2001. aasta kirjas (põllumajandusõnnetuste toetuskava rakendamine, seadmete ja varude taastamiseks antav abi, rahvusvahelise naftareostuse kahjude hüvitamise fondi hüvitiste eest tehtavad ettemaksed), või abiga, mille suhtes komisjon avaldab positiivset arvamust käesolevas otsuses (sotsiaalkindlustusmaksete vähendamine 2000. aasta esimeses kvartalis ja rahaliste kulude vähendamine – vt punkt B).

| (74) | Kuna see abi oli või see tunnistati asutamislepingu artikli 87 lõike 2 punkti b alusel ühisturuga kokkusobivaks, tuleb täiendav hüvitissumma 2,5 % käibest arvata akvakultuuritootjatele antud abi kogusumma sisse (nimetatud 2,5 %, mis võrdub 7,16 miljoni euroga 281 miljonist eurost, arvutati riiklikul tasandil; sama protsendi võib võtta keskmiseks iga ettevõtte puhul). Pidades lisaks silmas seda väikest suhtelist väärtust ja asjaolu, et muu abi ei korvanud tekitatud kahju täieulatuslikult, välistatakse ülemäärase hüvitamise risk. |
| --- | --- |

(74)

Kuna see abi oli või see tunnistati asutamislepingu artikli 87 lõike 2 punkti b alusel ühisturuga kokkusobivaks, tuleb täiendav hüvitissumma 2,5 % käibest arvata akvakultuuritootjatele antud abi kogusumma sisse (nimetatud 2,5 %, mis võrdub 7,16 miljoni euroga 281 miljonist eurost, arvutati riiklikul tasandil; sama protsendi võib võtta keskmiseks iga ettevõtte puhul). Pidades lisaks silmas seda väikest suhtelist väärtust ja asjaolu, et muu abi ei korvanud tekitatud kahju täieulatuslikult, välistatakse ülemäärase hüvitamise risk.

| (75) | Kahju oleks tulnud hinnata ja abi selle korvamiseks määrata eraldi iga ettevõtte tasemel, kontrollimaks, kas kogu kahju igale ettevõttele, kui sellele on lisatud karploomade maine halvenemisega seotud käibe langus, hinnanguliselt 2,7 %, moodustas olulise kahjusumma. Prantsusmaa kasutatud meetod ei vasta sellele skeemile, sest seda kohaldatakse kõnesoleva piirkonna kõikide tootjate suhtes (Atlandi ranniku departemangud Finistère’ist Gironde’ini). Ometi võib komisjon antud juhul arvestada, et see meetod on vastuvõetav ning et et seda võis põhjendatult kasutada haldusjuhtimise rajatiste puhul, pidades silmas sündmustest mõjutatud piirkonna laia ulatust ning ettevõtete suurt arvu. |
| --- | --- |

(75)

Kahju oleks tulnud hinnata ja abi selle korvamiseks määrata eraldi iga ettevõtte tasemel, kontrollimaks, kas kogu kahju igale ettevõttele, kui sellele on lisatud karploomade maine halvenemisega seotud käibe langus, hinnanguliselt 2,7 %, moodustas olulise kahjusumma. Prantsusmaa kasutatud meetod ei vasta sellele skeemile, sest seda kohaldatakse kõnesoleva piirkonna kõikide tootjate suhtes (Atlandi ranniku departemangud Finistère’ist Gironde’ini). Ometi võib komisjon antud juhul arvestada, et see meetod on vastuvõetav ning et et seda võis põhjendatult kasutada haldusjuhtimise rajatiste puhul, pidades silmas sündmustest mõjutatud piirkonna laia ulatust ning ettevõtete suurt arvu.

| (76) | Sellest tulenevalt ei saa loodusvarade kasutusmaksust vabastamise ja sotsiaalkindlustusmaksete vähendamise meetmeid pidada ühisturuga kokkusobivaks asutamislepingu artikli 87 lõike 2 punkti b alusel, kui nende raames anti abi kõnesolevatest sündmustest mõjutatud departemangudest väljaspool asuvatele akvakultuuriettevõtetele. Seevastu võib neid meetmeid pidada ühisturuga kokkusobivaks, kui nende raames anti abi Atlandi ranniku departemangude (Finistère’ist Gironde’ini) ettevõtetele. |
| --- | --- |

(76)

Sellest tulenevalt ei saa loodusvarade kasutusmaksust vabastamise ja sotsiaalkindlustusmaksete vähendamise meetmeid pidada ühisturuga kokkusobivaks asutamislepingu artikli 87 lõike 2 punkti b alusel, kui nende raames anti abi kõnesolevatest sündmustest mõjutatud departemangudest väljaspool asuvatele akvakultuuriettevõtetele. Seevastu võib neid meetmeid pidada ühisturuga kokkusobivaks, kui nende raames anti abi Atlandi ranniku departemangude (Finistère’ist Gironde’ini) ettevõtetele.

2.   Kalurid

| (77) | Kogu Prantsusmaa kaluritele kehtestatud üldise sotsiaalkindlustusmaksete vähendamise eesmärgiks oli Prantsusmaa sõnul korvata kalatooteturu madalseisu. See maksuvähendamine hõlmas ajavahemikku 2000. aasta 15. aprillist15. oktoobrini. |
| --- | --- |

(77)

Kogu Prantsusmaa kaluritele kehtestatud üldise sotsiaalkindlustusmaksete vähendamise eesmärgiks oli Prantsusmaa sõnul korvata kalatooteturu madalseisu. See maksuvähendamine hõlmas ajavahemikku 2000. aasta 15. aprillist15. oktoobrini.

| (78) | Prantsusmaa esitatud andmed ei veennud komisjoni, nimelt OFIMERilt pärineva muu teabe tõttu (selle avalik-õigusliku organisatsiooni veebisaidil saadaolev teave, (4) ning ta otsustas algatada ametliku uurimismenetluse. |
| --- | --- |

(78)

Prantsusmaa esitatud andmed ei veennud komisjoni, nimelt OFIMERilt pärineva muu teabe tõttu (selle avalik-õigusliku organisatsiooni veebisaidil saadaolev teave, (4) ning ta otsustas algatada ametliku uurimismenetluse.

| (79) | 5. märtsi 2002. aasta teates vastuseks ametliku uurimismenetluse algatamisele märgib Prantsusmaa, et tema 5. aprilli 2001. aasta teates edastatud teave sisaldab lõplikke andmeid vaadeldava ajavahemiku kohta; Prantsusmaa sõnul ei oleks komisjon pidanud tuginema OFIMERi veebisaidilt leitud teabele. |
| --- | --- |

(79)

5. märtsi 2002. aasta teates vastuseks ametliku uurimismenetluse algatamisele märgib Prantsusmaa, et tema 5. aprilli 2001. aasta teates edastatud teave sisaldab lõplikke andmeid vaadeldava ajavahemiku kohta; Prantsusmaa sõnul ei oleks komisjon pidanud tuginema OFIMERi veebisaidilt leitud teabele.

| (80) | Komisjon lükkab selle väite ümber. OFIMER on avalik-õiguslik organisatsioon, mis on põllumajandus- ja kalandusministeeriumi järelevalve all ja mille üks ülesanne on, nagu on märgitud selle veebiisaidil esitatud tutvustavas teatises, jälgida igapäevaselt mere- ja akvakultuuritoodete turu arenguid. Selleks on tal majandusvaatluskeskus. Enampakkumiste võrgustik koondab kõikide Prantsusmaa oksjonite müügiandmed koondatud kujul tagasisideks sektori ettevõtetele. Just seda tüüpi koondandmed huvitasid komisjoni, sest need võimaldasid tal Prantsusmaalt saadud osalised andmed nende üldisesse konteksti tagasi asetada, et analüüsida käesolevat toetuskava. |
| --- | --- |

(80)

Komisjon lükkab selle väite ümber. OFIMER on avalik-õiguslik organisatsioon, mis on põllumajandus- ja kalandusministeeriumi järelevalve all ja mille üks ülesanne on, nagu on märgitud selle veebiisaidil esitatud tutvustavas teatises, jälgida igapäevaselt mere- ja akvakultuuritoodete turu arenguid. Selleks on tal majandusvaatluskeskus. Enampakkumiste võrgustik koondab kõikide Prantsusmaa oksjonite müügiandmed koondatud kujul tagasisideks sektori ettevõtetele. Just seda tüüpi koondandmed huvitasid komisjoni, sest need võimaldasid tal Prantsusmaalt saadud osalised andmed nende üldisesse konteksti tagasi asetada, et analüüsida käesolevat toetuskava.

| (81) | Komisjon ei saa leppida, et OFIMERi andmed sisaldavad olulisi erinevusi, võrreldes lõplike statistikaandmetega, mis koostatakse mõni aeg hiljem. OFIMERi majandusvaatluskeskuse kasutatud meetodeid nende andmete kogumiseks kirjeldatakse selle organisatsiooni aastaaruannetes. (5) Nii saadab OFIMER tänu enampakkumiste võrgustikule kohalikele ettevõtjatele (oksjonid, tootjaorganisatsioonid, kala hulgimüüjad) igapäevase teate ja iganädalase teate, avaldades põhiliste enampakkumiste ja Prantsusmaa pakkumisel enim esindatud liikide koguste ja hindade andmeid. Lisaks esitatakse iga kuu alguses nn põhjalik teade aasta algusest alates kõige tähtsamate enampakkumiste ja peamiste liikide kohta kogutud müügiandmetega, ning iga kvartali alguses koostatakse terviklik teatis müügi kohta ning avaldatakse organisatsiooni veebisaidil. Nende andmete kogumise viis näitab OFIMERi andmete usaldusväärsust. Ei ole ühtegi konkreetset viidet selle kohta, et need andmed on eksitavad. Pealegi ei leidnud komisjon teistes dokumentides, mida ta võis sellel saidil kasutada, tema kasutatud andmete suhtes parandavaid või vasturääkivaid andmeid; juhul, kui selliseid andmeid oleks leidunud, oleks ta neid mõistagi arvesse võtnud. Pealegi annab avalik-õiguslik organisatsioon OFIMER andmeid avalikkusele veebisaidi kaudu kättesaadavaks tehes neile ametliku iselomu. Ei ole mingit põhjust nende usaldusväärsuses kahelda. |
| --- | --- |

(81)

Komisjon ei saa leppida, et OFIMERi andmed sisaldavad olulisi erinevusi, võrreldes lõplike statistikaandmetega, mis koostatakse mõni aeg hiljem. OFIMERi majandusvaatluskeskuse kasutatud meetodeid nende andmete kogumiseks kirjeldatakse selle organisatsiooni aastaaruannetes. (5) Nii saadab OFIMER tänu enampakkumiste võrgustikule kohalikele ettevõtjatele (oksjonid, tootjaorganisatsioonid, kala hulgimüüjad) igapäevase teate ja iganädalase teate, avaldades põhiliste enampakkumiste ja Prantsusmaa pakkumisel enim esindatud liikide koguste ja hindade andmeid. Lisaks esitatakse iga kuu alguses nn põhjalik teade aasta algusest alates kõige tähtsamate enampakkumiste ja peamiste liikide kohta kogutud müügiandmetega, ning iga kvartali alguses koostatakse terviklik teatis müügi kohta ning avaldatakse organisatsiooni veebisaidil. Nende andmete kogumise viis näitab OFIMERi andmete usaldusväärsust. Ei ole ühtegi konkreetset viidet selle kohta, et need andmed on eksitavad. Pealegi ei leidnud komisjon teistes dokumentides, mida ta võis sellel saidil kasutada, tema kasutatud andmete suhtes parandavaid või vasturääkivaid andmeid; juhul, kui selliseid andmeid oleks leidunud, oleks ta neid mõistagi arvesse võtnud. Pealegi annab avalik-õiguslik organisatsioon OFIMER andmeid avalikkusele veebisaidi kaudu kättesaadavaks tehes neile ametliku iselomu. Ei ole mingit põhjust nende usaldusväärsuses kahelda.

| (82) | Mõned Prantsusmaa poolt ametlikult enne menetluse algatamist või menetluse algatamisele vastuseks 5. märtsi 2002. aasta teates edastatud andmed jäid liiga osaliseks ja liiga ebatäielikuks, et komisjon võiks kalatoodete turuolukorda kõnesoleval ajavahemikul õigesti hinnata. Selle hinnangu tegemiseks pidi ta otsima lisateavet. Komisjon avaldab kahetsust, et Prantsusmaa ei edastanud talle otse neid andmeid või samalaadseid ametlikke andmeid. |
| --- | --- |

(82)

Mõned Prantsusmaa poolt ametlikult enne menetluse algatamist või menetluse algatamisele vastuseks 5. märtsi 2002. aasta teates edastatud andmed jäid liiga osaliseks ja liiga ebatäielikuks, et komisjon võiks kalatoodete turuolukorda kõnesoleval ajavahemikul õigesti hinnata. Selle hinnangu tegemiseks pidi ta otsima lisateavet. Komisjon avaldab kahetsust, et Prantsusmaa ei edastanud talle otse neid andmeid või samalaadseid ametlikke andmeid.

| (83) | Järelikult tuleks analüüsida erinevaid teadaolevaid andmeid, et määrata kindlaks kalatooteturu täpne olukord 2000. aasta esimesel poolaastal. |
| --- | --- |

(83)

Järelikult tuleks analüüsida erinevaid teadaolevaid andmeid, et määrata kindlaks kalatooteturu täpne olukord 2000. aasta esimesel poolaastal.

| (84) | Prantsusmaa 6. aprilli 2001. aasta teade ei sisaldanud arvulisi andmeid saagi kohta. Seal oli ainult öeldud, et “tegelikult müüdud kogused ja nende väärtus on tegelikkuses väiksem kui komisjonile teadaolevad andmed ning väiksemad 1999. aasta andmetest”. Sel ajal olid komisjonile juba teada 2000. aasta jaanuari-aprilli konjunktuuri ülevaates esitatud andmed, mida uuris OFIMERi nõukogu 24. mai 2000. istungil, ning ta oli seda arvestanud täiendava teabe taotluses, mille ta oli saatnud Prantsusmaale 15. jaanuaril 2001 (ta oli sellest tsiteerinud ühte lõiku, mille kohaselt “2000. aasta neljal esimesel kuul laevadelt maha laaditud kogused on püsivad, võrreldes 1999. aasta sama perioodiga, ning enampakkumiste müügiväärtus kasvab 3 %, võrreldes eelneva aastaga”). |
| --- | --- |

(84)

Prantsusmaa 6. aprilli 2001. aasta teade ei sisaldanud arvulisi andmeid saagi kohta. Seal oli ainult öeldud, et “tegelikult müüdud kogused ja nende väärtus on tegelikkuses väiksem kui komisjonile teadaolevad andmed ning väiksemad 1999. aasta andmetest”. Sel ajal olid komisjonile juba teada 2000. aasta jaanuari-aprilli konjunktuuri ülevaates esitatud andmed, mida uuris OFIMERi nõukogu 24. mai 2000. istungil, ning ta oli seda arvestanud täiendava teabe taotluses, mille ta oli saatnud Prantsusmaale 15. jaanuaril 2001 (ta oli sellest tsiteerinud ühte lõiku, mille kohaselt “2000. aasta neljal esimesel kuul laevadelt maha laaditud kogused on püsivad, võrreldes 1999. aasta sama perioodiga, ning enampakkumiste müügiväärtus kasvab 3 %, võrreldes eelneva aastaga”).

| (85) | Prantsusmaa 5. märtsi 2002. aasta teates on seevastu öeldud, et “peamiste Prantsusmaa enampakkumiste kohta tervikuna, [...] olid 2000. aasta esimesel poolaastal laevadelt maha laaditud kogused püsivad, võrreldes 1999. aasta sama perioodiga, isegi kui mõnikord täheldati olulisi langusi lühiajaliselt, mis leiavad ilmselt kõige suuremat kajastamist meedias”. See vastab eespool tsiteeritud konjunktuuri ülevaates ning OFIMERi 2001. aasta 16. veebruariFlash Eco’s märgitule; sellest dokumendist juhindus komisjon menetluse algatamise otsuses (dokument, mis sisaldab võrdlusandmeid 2000. aasta toodangu ja 1999. aasta toodangu vahel, ning milles märgitakse, et “2000. aasta tulemused näitavad müügimahu stabiilsust, võrreldes 1999. aastaga”). |
| --- | --- |

(85)

Prantsusmaa 5. märtsi 2002. aasta teates on seevastu öeldud, et “peamiste Prantsusmaa enampakkumiste kohta tervikuna, [...] olid 2000. aasta esimesel poolaastal laevadelt maha laaditud kogused püsivad, võrreldes 1999. aasta sama perioodiga, isegi kui mõnikord täheldati olulisi langusi lühiajaliselt, mis leiavad ilmselt kõige suuremat kajastamist meedias”. See vastab eespool tsiteeritud konjunktuuri ülevaates ning OFIMERi 2001. aasta 16. veebruariFlash Eco’s märgitule; sellest dokumendist juhindus komisjon menetluse algatamise otsuses (dokument, mis sisaldab võrdlusandmeid 2000. aasta toodangu ja 1999. aasta toodangu vahel, ning milles märgitakse, et “2000. aasta tulemused näitavad müügimahu stabiilsust, võrreldes 1999. aastaga”).

| (86) | Komisjon täheldab seega, et saagid jäid 2000. aasta jooksul, eelkõige esimesel poolaastal, püsivaks. Ei ole teavet, mis võimaldaks väita, et toimus saagi vähenemine hetkel, mil meedia mõju oli kõige tugevam. Pealegi tuleneb saakide langus tõenäoliselt muudest põhjustest, peamiselt halvast ilmast. Ei ole harv nähtus, et suur osa kalalaevu ei saa merele minna üsna pika aja jooksul (üks kuni kaks nädalat, koguni rohkem), kui halb ilm kestab. Meedia mõju, millele osutatakse, ei kajastu otseselt saagis; meedia mõju ei takista kalureid merele minemast. Selle mõju avaldub sektori järgmises järgus, hindades ja turult kõrvaldatud kogustes. |
| --- | --- |

(86)

Komisjon täheldab seega, et saagid jäid 2000. aasta jooksul, eelkõige esimesel poolaastal, püsivaks. Ei ole teavet, mis võimaldaks väita, et toimus saagi vähenemine hetkel, mil meedia mõju oli kõige tugevam. Pealegi tuleneb saakide langus tõenäoliselt muudest põhjustest, peamiselt halvast ilmast. Ei ole harv nähtus, et suur osa kalalaevu ei saa merele minna üsna pika aja jooksul (üks kuni kaks nädalat, koguni rohkem), kui halb ilm kestab. Meedia mõju, millele osutatakse, ei kajastu otseselt saagis; meedia mõju ei takista kalureid merele minemast. Selle mõju avaldub sektori järgmises järgus, hindades ja turult kõrvaldatud kogustes.

| (87) | Prantsusmaa 6. aprilli 2001. aasta kirjas “turult kõrvaldatud koguste määr oli märgatavalt kõrgem 2000. aasta esimestel kuudel kui 1999. aasta samadel kuudel; tõus ulatus 25 % võrreldes ajavahemikke jaanuarist aprillini 1999. aastal ja jaanuarist aprillini 2000. aastal, 35 % jaanuarist märtsini 1999. aastal ja jaanuarist märtsini 2000. aastal, 92 % 1999. aasta jaanuarist 2000. aasta jaanuarini ning 57 % 1999. aasta veebruarist 2000. aasta veebruarini”. 5. märtsi 2002. aasta kirjas on need arvud kokku võetud ja märgitud ka, et ajavahemikul jaanuarist maini tõusis koguste turult kõrvaldamine 32 % ja ajavahemikul jaanuarist juunini 28 %. Selles kirjas täpsustatakse lisaks, et “koguste turult kõrvaldamise tasemes oli koguni äärmiselt teravaid arenguid teatavate liikide osas, nagu Norra salehomaar (+ 175 %), merikurat (+ 161 %) ja ämblikkrabi (viis korda), mille tundlikkust süsivesinike jääkidele (6) kajastati meedias kõige pingelisemalt”. |
| --- | --- |

(87)

Prantsusmaa 6. aprilli 2001. aasta kirjas “turult kõrvaldatud koguste määr oli märgatavalt kõrgem 2000. aasta esimestel kuudel kui 1999. aasta samadel kuudel; tõus ulatus 25 % võrreldes ajavahemikke jaanuarist aprillini 1999. aastal ja jaanuarist aprillini 2000. aastal, 35 % jaanuarist märtsini 1999. aastal ja jaanuarist märtsini 2000. aastal, 92 % 1999. aasta jaanuarist 2000. aasta jaanuarini ning 57 % 1999. aasta veebruarist 2000. aasta veebruarini”. 5. märtsi 2002. aasta kirjas on need arvud kokku võetud ja märgitud ka, et ajavahemikul jaanuarist maini tõusis koguste turult kõrvaldamine 32 % ja ajavahemikul jaanuarist juunini 28 %. Selles kirjas täpsustatakse lisaks, et “koguste turult kõrvaldamise tasemes oli koguni äärmiselt teravaid arenguid teatavate liikide osas, nagu Norra salehomaar (+ 175 %), merikurat (+ 161 %) ja ämblikkrabi (viis korda), mille tundlikkust süsivesinike jääkidele (6) kajastati meedias kõige pingelisemalt”.

| (88) | Need andmed on osalised ja ei võimalda saada konkreetset ettekujutust tegelikult kõrvaldatud kogustest. Tegelikult kõrvaldatud koguseid ei ole märgitud; kahe- või kolmekordne tõus võib mitte tähtsust omada, kui aluseks olev kogus, see tähendab esimesel aastal kõrvaldatud kogus oli väga väike. Pealegi ei täpsustata, millist protsendilist osa kujutavad turult kõrvaldatud kogused laevadelt maha laaditud kogustest. Ka ei ole märgitud, kas kõrvaldatud koguste suurenemine jaanuaris puudutas liike, mille tundlikkust süsivesinike suhtes kajastati meedias kõige enam. Komisjon analüüsib Prantsusmaa nimetatud kolme liigi juhtumit: Norra salehomaar, merikurat, ämblikkrabi. |
| --- | --- |

(88)

Need andmed on osalised ja ei võimalda saada konkreetset ettekujutust tegelikult kõrvaldatud kogustest. Tegelikult kõrvaldatud koguseid ei ole märgitud; kahe- või kolmekordne tõus võib mitte tähtsust omada, kui aluseks olev kogus, see tähendab esimesel aastal kõrvaldatud kogus oli väga väike. Pealegi ei täpsustata, millist protsendilist osa kujutavad turult kõrvaldatud kogused laevadelt maha laaditud kogustest. Ka ei ole märgitud, kas kõrvaldatud koguste suurenemine jaanuaris puudutas liike, mille tundlikkust süsivesinike suhtes kajastati meedias kõige enam. Komisjon analüüsib Prantsusmaa nimetatud kolme liigi juhtumit: Norra salehomaar, merikurat, ämblikkrabi.

| (89) | OFIMERi poolt Norra salehomaari kohta teostatud uuringust (7) lähtuvalt on selle kooriklooma maksimaalse toodangu hooaeg aprilli keskpaigast augustini. Koguste turult kõrvaldamine olulisel määral võib toimuda hooajaliselt. Selles uuringus nimetatakse 2001. aasta mais ja juunis toimunud ebanormaalselt kõrgeid koguste vähenemisi elus Norra salehomaaride oluliste saakide tagajärjel selle toote turustamiseks vähesoodsal ajavahemikul. Komisjonile kalatooteturu ühist korraldust reguleerivate eeskirjade kohaldamise raames edastatud andmete põhjal (nõukogu 17. detsembri 1992. aasta määrus (EMÜ) nr 3759/1992 kalapüügi- ja akvakultuuritooteturu ühise korralduse kohta ning rakendusmäärused, (8) mida kohaldatakse asjaolude kuupäeval), vähenesid need kogused 2000. aasta esimesel poolaastal 21 kg võrra jaanuaris, 5 kg võrra veebruaris, 2 kg võrra märtsis, 103 kg võrra aprillis, 1 364 kg võrra mais, 2 007 kg võrra juunis. Selle kooriklooma kohta ei ole seega selgeid ja täpseid andmeid, mis võimaldaksid öelda, et meedia mõju seoses naftalekkega, mis oli oletatavalt suurem sündmustele järgnenud nädalatel, tõi kaasa turult kõrvaldatud Norra salehomaari koguse märgatava suurenemise. |
| --- | --- |

(89)

OFIMERi poolt Norra salehomaari kohta teostatud uuringust (7) lähtuvalt on selle kooriklooma maksimaalse toodangu hooaeg aprilli keskpaigast augustini. Koguste turult kõrvaldamine olulisel määral võib toimuda hooajaliselt. Selles uuringus nimetatakse 2001. aasta mais ja juunis toimunud ebanormaalselt kõrgeid koguste vähenemisi elus Norra salehomaaride oluliste saakide tagajärjel selle toote turustamiseks vähesoodsal ajavahemikul. Komisjonile kalatooteturu ühist korraldust reguleerivate eeskirjade kohaldamise raames edastatud andmete põhjal (nõukogu 17. detsembri 1992. aasta määrus (EMÜ) nr 3759/1992 kalapüügi- ja akvakultuuritooteturu ühise korralduse kohta ning rakendusmäärused, (8) mida kohaldatakse asjaolude kuupäeval), vähenesid need kogused 2000. aasta esimesel poolaastal 21 kg võrra jaanuaris, 5 kg võrra veebruaris, 2 kg võrra märtsis, 103 kg võrra aprillis, 1 364 kg võrra mais, 2 007 kg võrra juunis. Selle kooriklooma kohta ei ole seega selgeid ja täpseid andmeid, mis võimaldaksid öelda, et meedia mõju seoses naftalekkega, mis oli oletatavalt suurem sündmustele järgnenud nädalatel, tõi kaasa turult kõrvaldatud Norra salehomaari koguse märgatava suurenemise.

| (90) | Komisjonini jõudnud andmete põhjal kõrvaldati müügilt 454 kg merikuradit 2000. aasta jaanuaris võrreldes 84 kg 1999. aasta jaanuaris, mis näitab seega märkimisväärset suurenemist. 2000. aasta veebruaris kõrvaldatud kogus oli aga kõigest 59 kg, samas kui see oli olnud 221 kg 1999. aasta veebruaris ning see oli 39 kg 2000. aasta märtsis võrreldes 148 kg 1999. aasta märtsis; kolme järgneva kuu jooksul turult kõrvaldatud kogused on veel suuremad 1999. aastal (278 kg) kui 2000. aastal (241 kg). Seega on olukord väga vastuoluline, millest lähtuvalt komisjon ei saa järeldada, et turult kõrvaldatud kogused suurenesid naftalekke mõju tagajärjel. |
| --- | --- |

(90)

Komisjonini jõudnud andmete põhjal kõrvaldati müügilt 454 kg merikuradit 2000. aasta jaanuaris võrreldes 84 kg 1999. aasta jaanuaris, mis näitab seega märkimisväärset suurenemist. 2000. aasta veebruaris kõrvaldatud kogus oli aga kõigest 59 kg, samas kui see oli olnud 221 kg 1999. aasta veebruaris ning see oli 39 kg 2000. aasta märtsis võrreldes 148 kg 1999. aasta märtsis; kolme järgneva kuu jooksul turult kõrvaldatud kogused on veel suuremad 1999. aastal (278 kg) kui 2000. aastal (241 kg). Seega on olukord väga vastuoluline, millest lähtuvalt komisjon ei saa järeldada, et turult kõrvaldatud kogused suurenesid naftalekke mõju tagajärjel.

| (91) | Prantsusmaa nimetatud kolmanda liigi, ämblikkrabi osas ei ole komisjonil andmeid turult kõrvaldatud koguste kohta. (9) Siiski on võimalik aluseks võtta komisjonile taskukrabi kohta edastatud kogused, mida turustatakse sarnaselt. Turult kõrvaldatud kogused suurenesid 2000. aasta esimestel kuudel, võrreldes 1999. aastaga, kuid absoluutväärtuselt jäid need kogused väikesteks; kogused tõusid 19 kg-lt 47 kg-le jaanuaris, 3 kg-lt 35 kg-le veebruaris, 7 kg-lt 31 kg-le märtsis, aprillis puudusid, tõusid 31 kg-lt 164 kg-le mais ja 501 kg-lt 521 kg-le juunis. Seega ei kaotanud tarbijad huvi taskukrabi vastu, nimelt 2000. aasta esimestel kuudel ning andmed ei näita mingil viisil, et see oli nii ämblikkrabi puhul samal ajavahemikul. |
| --- | --- |

(91)

Prantsusmaa nimetatud kolmanda liigi, ämblikkrabi osas ei ole komisjonil andmeid turult kõrvaldatud koguste kohta. (9) Siiski on võimalik aluseks võtta komisjonile taskukrabi kohta edastatud kogused, mida turustatakse sarnaselt. Turult kõrvaldatud kogused suurenesid 2000. aasta esimestel kuudel, võrreldes 1999. aastaga, kuid absoluutväärtuselt jäid need kogused väikesteks; kogused tõusid 19 kg-lt 47 kg-le jaanuaris, 3 kg-lt 35 kg-le veebruaris, 7 kg-lt 31 kg-le märtsis, aprillis puudusid, tõusid 31 kg-lt 164 kg-le mais ja 501 kg-lt 521 kg-le juunis. Seega ei kaotanud tarbijad huvi taskukrabi vastu, nimelt 2000. aasta esimestel kuudel ning andmed ei näita mingil viisil, et see oli nii ämblikkrabi puhul samal ajavahemikul.

| (92) | Järelikult kui kõrvaldatud kogused suurenesid 92 % võrra 2000. aasta jaanuaris, võrreldes 1999. aasta jaanuariga ja 28 % võrra esimesel poolaastal, jäid kõrvaldatud kogused absoluutväärtuselt väikeseks. Pealegi ei olnud elemente, mis võimaldaksid seostada seda suurenemist naftalekke meediamõjuga. Komisjonile edastatud andmetest nähtub, et 2000. aasta jaanuaris täheldatud turult kõrvaldatud suured kogused puudutasid selliseid liike, nagu koerkala (11 423 kg-lt 16 362 kg-le), süsikas (120 kg-lt 3 727 kg-le) või lest (51 kg-lt 1 789 kg-le), liigid, mille puhul on, tulenevalt nende turustamise viisidest, seos kõrvaldatud koguste suurenemise ja naftalekke meediamõju vahel väike, lausa olematu. Teisalt jäid OFIMERi 2000. aasta jaanuari-aprilli konjunktuurireitingu alusel kõrvaldatud kogused alla 1,5 % laevadelt maha laaditud kogustest peamiste liikide osas, kusjuures pisteliselt kõrvaldatud koguseid registreeriti meriahvena, anšoovise ja ämblikkrabi osas. |
| --- | --- |

(92)

Järelikult kui kõrvaldatud kogused suurenesid 92 % võrra 2000. aasta jaanuaris, võrreldes 1999. aasta jaanuariga ja 28 % võrra esimesel poolaastal, jäid kõrvaldatud kogused absoluutväärtuselt väikeseks. Pealegi ei olnud elemente, mis võimaldaksid seostada seda suurenemist naftalekke meediamõjuga. Komisjonile edastatud andmetest nähtub, et 2000. aasta jaanuaris täheldatud turult kõrvaldatud suured kogused puudutasid selliseid liike, nagu koerkala (11 423 kg-lt 16 362 kg-le), süsikas (120 kg-lt 3 727 kg-le) või lest (51 kg-lt 1 789 kg-le), liigid, mille puhul on, tulenevalt nende turustamise viisidest, seos kõrvaldatud koguste suurenemise ja naftalekke meediamõju vahel väike, lausa olematu. Teisalt jäid OFIMERi 2000. aasta jaanuari-aprilli konjunktuurireitingu alusel kõrvaldatud kogused alla 1,5 % laevadelt maha laaditud kogustest peamiste liikide osas, kusjuures pisteliselt kõrvaldatud koguseid registreeriti meriahvena, anšoovise ja ämblikkrabi osas.

| (93) | Turult kõrvaldamise küsimuse kokkuvõtteks täheldab komisjon, et ei ole andmeid, mis võimaldaks seostada turult kõrvaldatud koguste suurenemist naftalekke meediamõjuga. |
| --- | --- |

(93)

Turult kõrvaldamise küsimuse kokkuvõtteks täheldab komisjon, et ei ole andmeid, mis võimaldaks seostada turult kõrvaldatud koguste suurenemist naftalekke meediamõjuga.

| (94) | 6. aprilli 2001. aasta kirjas märgib Prantsusmaa, et kalatoodete jaemüügi mahud langesid esimesel poolaastal 2 % võrra, võrreldes eelneva aastaga, nimelt värskete toodete osas, mille maht vähenes 7 % võrra ja väärtus 1 % võrra, sealhulgas karploomade mahu vähenemine 6 % võrra ja kalade mahu vähenemine 6 % võrra (5 % lõigatud kala ja 7 % terve kala puhul). 5. märtsi 2002. aasta kirjas nimetatakse neid arve (väikese parandusega karploomade puhul, mille osas on vähenemine 6,5 %) ning märgitakse, et need andmed väljendavad tarbija tõsist huvikaotust meresaaduste vastu. Selles kirjas märgitakse ka, et OFIMERi kontrollis käsitletavast 49 olulisest liigist täheldati eelneva aastaga võrreldes keskmise hinna langust 34 liigi puhul jaanuaris, 26 liigi puhul ajavahemikul jaanuar-veebruar, 21 liigi puhul jaanuarist märtsini, 19 liigi puhul jaanuarist aprillini, 21 liigi puhul jaanuarist maini ja 18 liigi puhul ajavahemikul jaanuarist juunini. Nende liikide hulgas olid keskmise hinna langused järgmised: merikeel (–5 %), meriahven (–6 %), heik (–6 %), anšoovis (–6 %), kalmaarid (–11 %), süsikas (–8 %), sardiin (–6 %), peetrikala (–11 %), makrell (–18 %), harilik lest (–28 %), süsisaba (–20 %), besuugo (–11 %), merikukk (–4 %), kaheksajalg (–23 %), ämblikkrabi (–16 %), krevett (–20 %). Prantsusmaa sõnul “kõik need andmed selgitavad mõõdetavalt esmaturgude langust 2000. aasta jaanuarist juunini ning illustreerivad vajadusel Prantsuse tarbija käitumuslikku reaktsiooni Erika laevahukule”. |
| --- | --- |

(94)

6. aprilli 2001. aasta kirjas märgib Prantsusmaa, et kalatoodete jaemüügi mahud langesid esimesel poolaastal 2 % võrra, võrreldes eelneva aastaga, nimelt värskete toodete osas, mille maht vähenes 7 % võrra ja väärtus 1 % võrra, sealhulgas karploomade mahu vähenemine 6 % võrra ja kalade mahu vähenemine 6 % võrra (5 % lõigatud kala ja 7 % terve kala puhul). 5. märtsi 2002. aasta kirjas nimetatakse neid arve (väikese parandusega karploomade puhul, mille osas on vähenemine 6,5 %) ning märgitakse, et need andmed väljendavad tarbija tõsist huvikaotust meresaaduste vastu. Selles kirjas märgitakse ka, et OFIMERi kontrollis käsitletavast 49 olulisest liigist täheldati eelneva aastaga võrreldes keskmise hinna langust 34 liigi puhul jaanuaris, 26 liigi puhul ajavahemikul jaanuar-veebruar, 21 liigi puhul jaanuarist märtsini, 19 liigi puhul jaanuarist aprillini, 21 liigi puhul jaanuarist maini ja 18 liigi puhul ajavahemikul jaanuarist juunini. Nende liikide hulgas olid keskmise hinna langused järgmised: merikeel (–5 %), meriahven (–6 %), heik (–6 %), anšoovis (–6 %), kalmaarid (–11 %), süsikas (–8 %), sardiin (–6 %), peetrikala (–11 %), makrell (–18 %), harilik lest (–28 %), süsisaba (–20 %), besuugo (–11 %), merikukk (–4 %), kaheksajalg (–23 %), ämblikkrabi (–16 %), krevett (–20 %). Prantsusmaa sõnul “kõik need andmed selgitavad mõõdetavalt esmaturgude langust 2000. aasta jaanuarist juunini ning illustreerivad vajadusel Prantsuse tarbija käitumuslikku reaktsiooni Erika laevahukule”.

| (95) | Komisjon täheldab, et need andmed ei selgita tegelikult mõõdetavalt, mis toimus. Olukorrast tõese ülevaate saamiseks oleks vaja olnud, et Prantsusmaa oleks edastanud samaaegselt komisjonile iga kõnesoleva liigi turustatud kogused, mida ta aga ei teinud. |
| --- | --- |

(95)

Komisjon täheldab, et need andmed ei selgita tegelikult mõõdetavalt, mis toimus. Olukorrast tõese ülevaate saamiseks oleks vaja olnud, et Prantsusmaa oleks edastanud samaaegselt komisjonile iga kõnesoleva liigi turustatud kogused, mida ta aga ei teinud.

| (96) | Seevastu täheldab komisjon, et OFIMERi 2000. aasta jaanuari-aprilli konjunktuuri üelvaate järgi arenesid hinnad väga vastuoluliselt. Mõned hinnad langesid ohtra pakkumise tõttu: meriahven (–11 %), süsikas (–8 %), heik (–9 %). Piiratud pakkumine vastupidi võimaldas teiste liikide hindadel tõusta: meripoisur (+ 31 %), tursk (+ 27 %), merikurat (+ 13 %). See konjunktuuri ülevaade näitab ka, et pakkumise struktuuri muudatuse tõttu kasvas kallite liikide osatähtsus (heik, merikurat, merikeel, meriahven, meripoisur, Norra salehomaar) odavate liikide arvelt (makrell, süsikas, hõbeheik, seepia, anšoovis), millest tuleneb, et enampakkumisel müügi väärtus tõusis 3 % võrra võrreldes eelneva aastaga. |
| --- | --- |

(96)

Seevastu täheldab komisjon, et OFIMERi 2000. aasta jaanuari-aprilli konjunktuuri üelvaate järgi arenesid hinnad väga vastuoluliselt. Mõned hinnad langesid ohtra pakkumise tõttu: meriahven (–11 %), süsikas (–8 %), heik (–9 %). Piiratud pakkumine vastupidi võimaldas teiste liikide hindadel tõusta: meripoisur (+ 31 %), tursk (+ 27 %), merikurat (+ 13 %). See konjunktuuri ülevaade näitab ka, et pakkumise struktuuri muudatuse tõttu kasvas kallite liikide osatähtsus (heik, merikurat, merikeel, meriahven, meripoisur, Norra salehomaar) odavate liikide arvelt (makrell, süsikas, hõbeheik, seepia, anšoovis), millest tuleneb, et enampakkumisel müügi väärtus tõusis 3 % võrra võrreldes eelneva aastaga.

| (97) | Enampakkumiste müügi väärtus vastab pärast seonduvate kulude maha arvestamist laevade käibele. Komisjon täheldab seega, et kalapüügiettevõtete üldine käive kasvas mõnevõrra. Järelikult, kui arvukate liikide hinnad langesid, ei tähenda see üldist hinnalangust, vaid vastuolulist olukorda, mis ilmnes OFIMERi konjunktuuri ülevaates. Naftaleke ei olnud ehk ilma mõjuta kalatoodete turule, näiteks teatud kindlate liikide puhul, kuid need erinevad andmed osutavad, et see mõju jäi väga marginaalseks. Pealegi, kui see oleks olnud märkimisväärne, ei oleks OFIMER kindlasti seda märkimata jätnud erinevates avalikes dokumentides, mille ta koostas. |
| --- | --- |

(97)

Enampakkumiste müügi väärtus vastab pärast seonduvate kulude maha arvestamist laevade käibele. Komisjon täheldab seega, et kalapüügiettevõtete üldine käive kasvas mõnevõrra. Järelikult, kui arvukate liikide hinnad langesid, ei tähenda see üldist hinnalangust, vaid vastuolulist olukorda, mis ilmnes OFIMERi konjunktuuri ülevaates. Naftaleke ei olnud ehk ilma mõjuta kalatoodete turule, näiteks teatud kindlate liikide puhul, kuid need erinevad andmed osutavad, et see mõju jäi väga marginaalseks. Pealegi, kui see oleks olnud märkimisväärne, ei oleks OFIMER kindlasti seda märkimata jätnud erinevates avalikes dokumentides, mille ta koostas.

| (98) | Nendest erinevatest andmetest lähtuvalt hindab komisjon, et kalurite sotsiaalkindlustusmaksete üldist vähendamist ajavahemikul 15. aprillist 15. oktoobrini ei saa tunnistada asutamislepingu artikli 87 lõike 2 punkti b alusel ühisturuga kokkusobivaks. |
| --- | --- |

(98)

Nendest erinevatest andmetest lähtuvalt hindab komisjon, et kalurite sotsiaalkindlustusmaksete üldist vähendamist ajavahemikul 15. aprillist 15. oktoobrini ei saa tunnistada asutamislepingu artikli 87 lõike 2 punkti b alusel ühisturuga kokkusobivaks.

| (99) | Kõigile kalapüügiettevõtetele tegevusabina antud abi kujul, ilma et oleks nõutud mis tahes kohustust nendelt ettevõtetelt, on see abimeede 1997. aasta suuniste punkti 1.2 neljanda lõike kolmanda taande alusel ühisturuga kokkusobimatu. |
| --- | --- |

(99)

Kõigile kalapüügiettevõtetele tegevusabina antud abi kujul, ilma et oleks nõutud mis tahes kohustust nendelt ettevõtetelt, on see abimeede 1997. aasta suuniste punkti 1.2 neljanda lõike kolmanda taande alusel ühisturuga kokkusobimatu.

V.   JÄRELDUSED

| (100) | Komisjon täheldab, et Prantsusmaa rakendas asutamislepingu artikli 88 lõike 3 sätteid rikkudes ebaseaduslikult mitmesuguseid abimeetmeid, mida käsitletakse käesolevas otsuses. |
| --- | --- |

(100)

Komisjon täheldab, et Prantsusmaa rakendas asutamislepingu artikli 88 lõike 3 sätteid rikkudes ebaseaduslikult mitmesuguseid abimeetmeid, mida käsitletakse käesolevas otsuses.

| (101) | Käesoleva otsuse punktides IV-B ja IV-C.1 arendatud analüüsi alusel hindab komisjon, et Atlandi ranniku departemangude (Finistère’ist Gironde’ini) akvakultuuritootjatele antud abi meetmed (sotsiaalkindlustusmaksete vähendamine, rahaliste kulude vähendamine, loodusvarade kasutusmaksust vabastamine) on asutamislepingu artikli 87 lõike 2 punkti b alusel ühisturuga kokkusobivad. |
| --- | --- |

(101)

Käesoleva otsuse punktides IV-B ja IV-C.1 arendatud analüüsi alusel hindab komisjon, et Atlandi ranniku departemangude (Finistère’ist Gironde’ini) akvakultuuritootjatele antud abi meetmed (sotsiaalkindlustusmaksete vähendamine, rahaliste kulude vähendamine, loodusvarade kasutusmaksust vabastamine) on asutamislepingu artikli 87 lõike 2 punkti b alusel ühisturuga kokkusobivad.

| (102) | Käesoleva otsuse punktis IV-C.1 arendatud analüüsi alusel hindab komisjon, et teiste departemangude akvakultuuritootjatele ajavahemikul 2000. aasta 15. aprillist15. juulini võimaldatud sotsiaalkindlustusmaksete vähendamise ja loodusvarade kasutusmaksust vabastamise suhtes 2000. aastal ei saa kohaldada asutamislepingu artikli 87 lõike 2 punktis b ettenähtud erandit. |
| --- | --- |

(102)

Käesoleva otsuse punktis IV-C.1 arendatud analüüsi alusel hindab komisjon, et teiste departemangude akvakultuuritootjatele ajavahemikul 2000. aasta 15. aprillist15. juulini võimaldatud sotsiaalkindlustusmaksete vähendamise ja loodusvarade kasutusmaksust vabastamise suhtes 2000. aastal ei saa kohaldada asutamislepingu artikli 87 lõike 2 punktis b ettenähtud erandit.

| (103) | Käesoleva otsuse punktis IV-C.2 arendatud analüüsi alusel hindab komisjon, et kaluritele võimaldatud sotsiaalkindlustusmaksete vähendamise suhtes ajavahemikul 2000. aasta 15. aprillist15. oktoobrini ei saa kohaldada asutamislepingu artikli 87 lõike 2 punktis b ettenähtud erandit, |
| --- | --- |

(103)

Käesoleva otsuse punktis IV-C.2 arendatud analüüsi alusel hindab komisjon, et kaluritele võimaldatud sotsiaalkindlustusmaksete vähendamise suhtes ajavahemikul 2000. aasta 15. aprillist15. oktoobrini ei saa kohaldada asutamislepingu artikli 87 lõike 2 punktis b ettenähtud erandit,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE

Artikkel 1

Sotsiaalkindlustusmaksete vähendamine, rahaliste kulude vähendamine ja loodusvarade kasutusmaksust vabastamine, mida Prantsusmaa võimaldas Finistère’i, Morbihan’i, Loire-Atlantique’i, Vendée’, Charente-Maritime’i ja Gironde’i departemangude akvakultuuritootjatele, on ühisturuga kokkusobivad.

Artikkel 2

Abimeetmed, mida Prantsusmaa rakendas peale Finistère’i, Morbihan’i, Loire-Atlantique’i, Vendée’, Charente-Maritime’i ja Gironde’i teiste departemangude akvakultuuritootjate kasuks sotsiaalkindlustusmaksete vähendamise kujul ajavahemikul 2000. aasta 15. aprillist15. juulini ning loodusvarade kasutusmaksust vabastamise kujul 2000. aastal, on ühisturuga kokkusobimatud.

Artikkel 3

Abimeede, mida Prantsusmaa rakendas kalurite kasuks sotsiaalkindlustusmaksete vähendamise kujul ajavahemikul 2000. aasta 15. aprillist15. oktoobrini, on ühisturuga kokkusobimatu.

Artikkel 4

1.   Prantsusmaa võtab kõik vajalikud meetmed artiklites 2 ja 3 osutatud ja abisaajatele juba ebaseaduslikult üle antud abi selle saajatelt tagasi saamiseks.

2.   Abi tagastamine toimub viivitamatult kooskõlas riiklike õigusmenetlustega niivõrd, kuivõrd need võimaldavad käesoleva otsuse vahetut ja tõhusat täitmist. Tagasi nõutavad summad sisaldavad intresse alates kuupäevast, mil need abisaajatele anti, kuni nende tegeliku tagasisaamise kuupäevani. Kasutatav intressimäär arvutatakse ja seda kohaldatakse kooskõlas komisjoni määruse (EÜ) nr 794/2004 (10) V peatükiga.

Artikkel 5

Prantsusmaa teatab komisjonile kahe kuu jooksul, arvates käesolevast otsusest teatamise kuupäevast, selle otsuse täitmiseks sätestatud ja juba võetud meetmetest.

Artikkel 6

Käesolev otsus on adresseeritud Prantsuse Vabariigile.

Brüssel, 14. juuli 2004

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Franz FISCHLER

---

(1)  EÜT C 39, 13.2.2002, lk 6.

1

(2)  EÜT C 100, 27.3.1997, lk 12.

2

(3)  www.agriculture.gouv.fr/pech/aqua/

3

(4)  www.ofimer.fr

4

(5)  2000. aasta aruanne, lk 39; 2001. aasta aruanne, lk 42.

5

(6)  Selle kohta edastasid Prantsuse ametivõimud 14 koopiat analüüsitulemusi, mille eesmärgiks oli määrata analüüsitud toodete (mitmesugused kalad) süsivesinike kontsentratsioon. Komisjon imestab, et need analüüsitulemused saadi kolme analüüsi puhul 22. veebruaril 2000. aastal võetud ja 23. veebruaril 2000. aastal analüüsilaboratooriumisse saabunud kalade kohta, kahe muu analüüsi puhul 7. märtsil 2000. aastal võetud ja 10. märtsil laboratooriumisse saabunud kalade ning üheksa analüüsi puhul 2000. aasta septembris võetud ja oktoobris analüüsitud kalade kohta. Need analüüsid, mis näitavad süsivesinike olemasolu kudedes, ei võimalda mingil määral järeldada, et selle põhjustas Erika, arvestades laevahukust möödunud aega. Põhjuse ja tagajärje seose kinnitamiseks Erika nafta ja süsivesinikega saastuse vahel olnuks vaja rida piisavalt laevahuku kuupäeva lähedasel ajal tehtud analüüse. Nende analüüside puudumine näitab pigem, et tegelikku kalade organoleptilist saastust ei esinenud vahetult pärast seda sündmust. Süsivesinike olemasolu kolm või üheksa kuud hiljem põhjustas võib-olla teatavatel juhtudel, näiteks veebruaris või märtsis Erika nafta, kuid see võib samahästi tuleneda ka tankide puhastamise jääkidest, sest laevad puhastavad sageli tanke avamerel, hoolimata sellealastest õigusaktidest. See teine oletus on veegli tõenäolisem septembris ja oktoobris tehtud analüüside puhul.

6

(7)  Norra salehomaari turg, OFIMERi 6. märtsi 2002. aasta nõukogule esitatud uurimus.

7

(8)  EÜT L 388, 31.12.1992, lk 1. Vastavalt komisjoni 26. juuli 1993. aasta määrusele (EÜ) nr 2210/93 kalapüügi- ja akvakultuuritooteturu ühise korraldamisega seotud teabe edastamise kohta (EÜT L 197, 6.8.1993, lk 8) peavad liikmesriigid igal poolaastal komisjonile teatama määruse (EÜ) nr 3759/92 I lisa punktides A, D ja E esitatud kalatoodete turult kõrvaldatud või müümata kogused. Norra salehomaari ja merikurat on selles nimekirjas.

8

(9)  Ämblikkrabi kuulub määruse (EÜ) nr 3759/92 artiklis 1 osutatud liikide hulka, kuid seda ei ole nimetatud määruse I lisa punktides A, D või E osutatud liikide hugas. Kui nende liikide kohta on tootjate organisatsioon kehtestanud turult kõrvaldamise hinna, siis ei kehti nende suhtes kõrvaldatud koguste kohta komisjonile teatamise kohustus.

9

(10)  ELT L 140, 30.4.2004, lk 1.

10

---

| 19.3.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 74/62 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 74/62

---

KOMISJONI OTSUS,

11. märts 2005,

Poolas kasutatavate searümpade liigitusmeetodite kinnitamise kohta

(teatavaks tehtud numbri K(2005) 552 all)

(Ainult poolakeelne tekst on autentne)

(2005/240/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 13. novembri 1984. aasta määrust (EMÜ) nr 3220/84, millega määratakse kindlaks ühenduse searümpade liigitusskaala, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EMÜ) nr 3220/84 artikli 2 lõikes 3 on sätestatud, et searümpade liigitusskaala kindlaksmääramisel tuleb hinnata tailiha sisaldust kooskõlas statistiliselt tõendatud hindamismeetoditega, mille aluseks on searümba ühe või enama anatoomilise osa füüsilised mõõtmised. Liigitusmeetodite lubamine sõltub hinnangu statistilise vea maksimumhälbe järgimisest. See hälve määratleti komisjoni 24. oktoobri 1985. aasta määruse (EMÜ) nr 2967/85 (millega kehtestatakse ühenduse searümpade liigitusskaala üksikasjalikud rakenduseeskirjad) (2) artiklis 3. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EMÜ) nr 3220/84 artikli 2 lõikes 3 on sätestatud, et searümpade liigitusskaala kindlaksmääramisel tuleb hinnata tailiha sisaldust kooskõlas statistiliselt tõendatud hindamismeetoditega, mille aluseks on searümba ühe või enama anatoomilise osa füüsilised mõõtmised. Liigitusmeetodite lubamine sõltub hinnangu statistilise vea maksimumhälbe järgimisest. See hälve määratleti komisjoni 24. oktoobri 1985. aasta määruse (EMÜ) nr 2967/85 (millega kehtestatakse ühenduse searümpade liigitusskaala üksikasjalikud rakenduseeskirjad) (2) artiklis 3.

| (2) | Poola valitsus taotles, et komisjon kinnitaks kolm searümpade liigitamise meetodit ning esitas enne ühinemiskuupäeva toime pandud proovidissekteerimiste tulemused, esitades määruse (EMÜ) nr 2967/85 artiklis 3 sätestatud protokolli teise osa. |
| --- | --- |

(2)

Poola valitsus taotles, et komisjon kinnitaks kolm searümpade liigitamise meetodit ning esitas enne ühinemiskuupäeva toime pandud proovidissekteerimiste tulemused, esitades määruse (EMÜ) nr 2967/85 artiklis 3 sätestatud protokolli teise osa.

| (3) | Nimetatud taotluse läbivaatamisel ilmnes, et antud liigitusmeetodite kinnitamise tingimused on täidetud. |
| --- | --- |

(3)

Nimetatud taotluse läbivaatamisel ilmnes, et antud liigitusmeetodite kinnitamise tingimused on täidetud.

| (4) | Määruse (EMÜ) nr 3220/84 artiklis 2 nähakse ette võimalus lubada liikmesriikidel sätestada nimetatud artiklis määratletud standardsest esitusviisist erinevaid searümpade esitusviise, kui sellise erinevuse põhjuseks on kaubanduspraktika või tehnilised nõuded. |
| --- | --- |

(4)

Määruse (EMÜ) nr 3220/84 artiklis 2 nähakse ette võimalus lubada liikmesriikidel sätestada nimetatud artiklis määratletud standardsest esitusviisist erinevaid searümpade esitusviise, kui sellise erinevuse põhjuseks on kaubanduspraktika või tehnilised nõuded.

| (5) | Poolas tuleneb rümpade esitusviisi traditsioonidest ja seega ka kaubanduspraktikast vajadus esitada rümbad koos neerurasva, neerude ja/või vahelihasega. Registreeritud kaalu standardse esitusviisi kaaluks teisendamisel tuleks seda arvestada. |
| --- | --- |

(5)

Poolas tuleneb rümpade esitusviisi traditsioonidest ja seega ka kaubanduspraktikast vajadus esitada rümbad koos neerurasva, neerude ja/või vahelihasega. Registreeritud kaalu standardse esitusviisi kaaluks teisendamisel tuleks seda arvestada.

| (6) | Liigitusmeetodite seadmete modifitseerimine pole lubatud, v.a uue komisjoni otsuse puhul, mis võetakse vastu omandatud kogemustest lähtudes; seetõttu võidakse praegune otsus tühistada. |
| --- | --- |

(6)

Liigitusmeetodite seadmete modifitseerimine pole lubatud, v.a uue komisjoni otsuse puhul, mis võetakse vastu omandatud kogemustest lähtudes; seetõttu võidakse praegune otsus tühistada.

| (7) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas sealihaturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas sealihaturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Käesolevaga lubatakse searümpade liigitamiseks Poolas vastavalt määrusele (EMÜ) nr 3220/84 kasutada järgmisi meetodeid:

| a) | seade nimetusega “Capteur Gras/Maigre – Sydel (CGM)” ja sellega seotud hindamismeetodid, mille üksikasjad on toodud lisa 1. osas; |
| --- | --- |

a)

seade nimetusega “Capteur Gras/Maigre – Sydel (CGM)” ja sellega seotud hindamismeetodid, mille üksikasjad on toodud lisa 1. osas;

| b) | seade nimetusega “Ultra FOM 300” ja sellega seotud hindamismeetodid, mille üksikasjad on toodud lisa 2. osas; |
| --- | --- |

b)

seade nimetusega “Ultra FOM 300” ja sellega seotud hindamismeetodid, mille üksikasjad on toodud lisa 2. osas;

| c) | seade nimetusega “Fully automatic ultrasonic carcass grading – rümpade liigitamise täisautomaatne ultraheliseade (Autofom)” ja sellega seotud hindamismeetodid, mille üksikasjad on toodud lisa 3. osas. |
| --- | --- |

c)

seade nimetusega “Fully automatic ultrasonic carcass grading – rümpade liigitamise täisautomaatne ultraheliseade (Autofom)” ja sellega seotud hindamismeetodid, mille üksikasjad on toodud lisa 3. osas.

Esimese lõigu punktis (b) viidatud seadme “Ultra FOM 300” puhul on sätestatud, et pärast mõõtmistoimingu lõppu peab olema võimalik rümbal tõendada, et seade mõõtis mõõdikutele T1 ja T2 vastavaid väärtusi lisa 2. osa punktis 3 esitatud asukohas. Mõõtmiskoha vastav märkimine peab toimuma üheaegselt mõõtmisega.

Artikkel 2

Määruse (EMÜ) nr 3220/84 artikli 2 lõikes 1 viidatud standardsed esitusviisid välja arvatud, ei tule searümpadel enne kaalumist ja sorteerimist neerusid, neerurasva ja vahelihast eemaldada. Searümpade noteeringute võrreldavuse tagamiseks vähendatakse registreeritud tapakaalu:

| a) | vahelihase arvel 0,23 % võrra; |
| --- | --- |

a)

vahelihase arvel 0,23 % võrra;

| b) | neerude ja neerurasva arvel:






  — | S- ja E-klassi rümpadel 1,90 % võrra, |
| --- | --- | --- |

b)

neerude ja neerurasva arvel:

—

S- ja E-klassi rümpadel 1,90 % võrra,

| — | U-klassi rümpadel 2,11 % võrra, |
| --- | --- |

—

U-klassi rümpadel 2,11 % võrra,

| — | R-klassi rümpadel 2,54 % võrra, |
| --- | --- |

—

R-klassi rümpadel 2,54 % võrra,

| — | O-klassi rümpadel 3,12 % võrra, |
| --- | --- |

—

O-klassi rümpadel 3,12 % võrra,

| — | P-klassi rümpadel 3,35 % võrra. |
| --- | --- |

—

P-klassi rümpadel 3,35 % võrra.

Artikkel 3

Seadmete või hindamismeetodite modifitseerimine ei ole lubatud.

Artikkel 4

Käesolev otsus on adresseeritud Poola Vabariigile.

Brüssel, 11. märts 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT L 301, 20.11.1984, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 3513/93 (EÜT L 320, 22.12.1993, lk 5).

1

(2)  EÜT L 285, 25.10.1985, lk 39. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 3127/94 (EÜT L 330, 21.12.1994, lk 43).

2

---

LISA

SEARÜMPADE LIIGITUSMEETODID POOLAS

1. Osa

CAPTEUR GRAS/MAIGRE – SYDEL (CGM)

| 1. | Searümpade liigitamiseks kasutatakse seadet nimetusega “Capteur Gras/Maigre – Sydel (CGM)”. |
| --- | --- |

1.

Searümpade liigitamiseks kasutatakse seadet nimetusega “Capteur Gras/Maigre – Sydel (CGM)”.

| 2. | Seade on varustatud 8 mm läbimõõduga kõrgendatud täpsusega Sydeli sondiga, valgust kiirgava Honeywelli infrapunadioodiga ja kahe Honeywelli valgusanduriga. Mõõtmisvahemik on 0–105 mm.
  Seade CGM teisendab mõõtmistulemused hinnanguliseks tailiha sisalduseks. |
| --- | --- |

2.

Seade on varustatud 8 mm läbimõõduga kõrgendatud täpsusega Sydeli sondiga, valgust kiirgava Honeywelli infrapunadioodiga ja kahe Honeywelli valgusanduriga. Mõõtmisvahemik on 0–105 mm.

Seade CGM teisendab mõõtmistulemused hinnanguliseks tailiha sisalduseks.

| 3. | Rümba tailiha sisaldus arvutatakse järgmise valmiga:

  = 50,11930 – 0,62421X1 + 0,26979X2

  kus: | = | tailiha arvestuslik protsendimäär rümbas, |
| --- | --- | --- | --- |
| X1 | = | seljapeki (sealhulgas kamara) paksus millimeetrites, mõõdetuna 6 cm kaugusel rümba keskjoonest kolmanda ja neljanda viimase ribi vahelt, |
| X2 | = | lihase paksus millimeetrites mõõdetuna samal ajal ja samas kohas kui X1. |

3.

Rümba tailiha sisaldus arvutatakse järgmise valmiga:

Image = 50,11930 – 0,62421X1 + 0,26979X2

kus:

Image

=

tailiha arvestuslik protsendimäär rümbas,

X1

=

seljapeki (sealhulgas kamara) paksus millimeetrites, mõõdetuna 6 cm kaugusel rümba keskjoonest kolmanda ja neljanda viimase ribi vahelt,

X2

=

lihase paksus millimeetrites mõõdetuna samal ajal ja samas kohas kui X1.

Valem kehtib 60–120 kilogrammi kaaluvate rümpade puhul.

2. Osa

ULTRA-FOM 300

| 1. | Searümpade liigitamiseks kasutatakse seadet nimetusega “Ultra-FOM 300”. |
| --- | --- |

1.

Searümpade liigitamiseks kasutatakse seadet nimetusega “Ultra-FOM 300”.

| 2. | Seade on varustatud 3,5 MHz ultrahelisondiga (Krautkrämer MB 4 SE). Ultrahelisignaal digitaliseeritakse, salvestatakse ja töödeldakse mikroprotsessori abil.
  Mõõtmiste tulemused teisendatakse arvestuslikuks tailiha sisalduseks seadme Ultra FOM abil. |
| --- | --- |

2.

Seade on varustatud 3,5 MHz ultrahelisondiga (Krautkrämer MB 4 SE). Ultrahelisignaal digitaliseeritakse, salvestatakse ja töödeldakse mikroprotsessori abil.

Mõõtmiste tulemused teisendatakse arvestuslikuks tailiha sisalduseks seadme Ultra FOM abil.

| 3. | Rümba tailiha sisaldus arvutatakse järgmise valemiga:

  = 49,88792 – 0,41858T1 – 0,22302T2 + 0,16050M1 + 0,11181M2

  kus: | = | tailiha arvestuslik protsendimäär rümbas, |
| --- | --- | --- | --- |
| T1 | = | seljapeki (sealhulgas kamara) paksus millimeetrites, mõõdetuna 7 cm kaugusel rümba keskjoonest, viimase ribi juurest, |
| T2 | = | seljapeki (sealhulgas kamara) paksus millimeetrites, mõõdetuna 7 cm kaugusel rümba keskjoonest, kolmanda ja neljanda viimase ribi vahelt, |
| M1 | = | lihase paksus millimeetrites mõõdetuna samal ajal ja samas kohas kui T1, |
| M2 | = | lihase paksus millimeetrites mõõdetuna samal ajal ja samas kohas kui T2. |

3.

Rümba tailiha sisaldus arvutatakse järgmise valemiga:

Image = 49,88792 – 0,41858T1 – 0,22302T2 + 0,16050M1 + 0,11181M2

kus:

Image

=

tailiha arvestuslik protsendimäär rümbas,

T1

=

seljapeki (sealhulgas kamara) paksus millimeetrites, mõõdetuna 7 cm kaugusel rümba keskjoonest, viimase ribi juurest,

T2

=

seljapeki (sealhulgas kamara) paksus millimeetrites, mõõdetuna 7 cm kaugusel rümba keskjoonest, kolmanda ja neljanda viimase ribi vahelt,

M1

=

lihase paksus millimeetrites mõõdetuna samal ajal ja samas kohas kui T1,

M2

=

lihase paksus millimeetrites mõõdetuna samal ajal ja samas kohas kui T2.

Valem kehtib 60–120 kilogrammi kaaluvate rümpade puhul.

3. Osa

RÜMPADE LIIGITAMISE TÄISAUTOMAATNE ULTRAHELISEADE (AUTOFOM)

| 1. | Searümpade liigitamiseks kasutatakse seadet nimetusega Autofom (rümpade liigitamise täisautomaatne ultraheliseade). |
| --- | --- |

1.

Searümpade liigitamiseks kasutatakse seadet nimetusega Autofom (rümpade liigitamise täisautomaatne ultraheliseade).

| 2. | Seade on varustatud 16 16,2 MHz ultrahelianduriga (Krautkrämer, SFK 2 NP), mille vaheline töökaugus on 25 mm.
  Ultrahelimõõtmistega saadakse seljapeki paksuse ja lihase paksuse näitajad.
  Mõõtmiste tulemused teisendatakse arvestuslikuks tailiha sisalduseks arvutil. |
| --- | --- |

2.

Seade on varustatud 16 16,2 MHz ultrahelianduriga (Krautkrämer, SFK 2 NP), mille vaheline töökaugus on 25 mm.

Ultrahelimõõtmistega saadakse seljapeki paksuse ja lihase paksuse näitajad.

Mõõtmiste tulemused teisendatakse arvestuslikuks tailiha sisalduseks arvutil.

| 3. | Rümba tailiha sisaldus arvutatakse 55 mõõtepunkti andmete alusel järgmise valemi põhjal:

  = 56,252136* – 0,028473*x1 – 0,027282*x2 – 0,015806*x3 – 0,016142*x4 – 0,022851*x6 – 0,034145*x7 – 0,020363*x8 – 0,041058*x10 – 0,037529*x12 – 0,037360*x13 – 0,033079x14 – 0,040317x16 – 0,031628*x18 – 0,047627*x19 – 0,037751x20 – 0,053476*x22 – 0,025057*x23 – 0,008859x36 – 0,029586*x51 – 0,029084x52 – 0,028232*x53 – 0,037867*x55 – 0,042106*x56 – 0,040204*x57 – 0,027405*x60 – 0,033291*x61 – 0,036111*x62 – 0,040422*x63 – 0,041369*x64 – 0,025033*x70 – 0,027128*x71 – 0,032544*x72 – 0,035766*x73 – 0,033897*x74 – 0,035085*x75 – 0,035188*x76 – 0,036037*x77 – 0,030996*x78 – 0,031859*x79 – 0,031764*x80 – 0,033305*x81 – 0,033473*x82 – 0,034710*x83 – 0,042587*x90 – 0,039693*x91 – 0,033790*x92 + 0,044578x115 + 0,041854*x116 + 0,037605*x117 + 0,034210*x118 + 0,035420*x119 + 0,031481*x120 + 0,020061*x124 + 0,030630*x125 + 0,030004*x126

  kus: | = | tailiha arvestuslik protsendimäär rümbas, |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Rümba tailiha sisaldus arvutatakse 55 mõõtepunkti andmete alusel järgmise valemi põhjal:

Image = 56,252136* – 0,028473*x1 – 0,027282*x2 – 0,015806*x3 – 0,016142*x4 – 0,022851*x6 – 0,034145*x7 – 0,020363*x8 – 0,041058*x10 – 0,037529*x12 – 0,037360*x13 – 0,033079x14 – 0,040317x16 – 0,031628*x18 – 0,047627*x19 – 0,037751x20 – 0,053476*x22 – 0,025057*x23 – 0,008859x36 – 0,029586*x51 – 0,029084x52 – 0,028232*x53 – 0,037867*x55 – 0,042106*x56 – 0,040204*x57 – 0,027405*x60 – 0,033291*x61 – 0,036111*x62 – 0,040422*x63 – 0,041369*x64 – 0,025033*x70 – 0,027128*x71 – 0,032544*x72 – 0,035766*x73 – 0,033897*x74 – 0,035085*x75 – 0,035188*x76 – 0,036037*x77 – 0,030996*x78 – 0,031859*x79 – 0,031764*x80 – 0,033305*x81 – 0,033473*x82 – 0,034710*x83 – 0,042587*x90 – 0,039693*x91 – 0,033790*x92 + 0,044578x115 + 0,041854*x116 + 0,037605*x117 + 0,034210*x118 + 0,035420*x119 + 0,031481*x120 + 0,020061*x124 + 0,030630*x125 + 0,030004*x126

kus:

Image

=

tailiha arvestuslik protsendimäär rümbas,

x1, x2 ... x126 on seadmega Autofom mõõdetavad muutujad.

| 4. | Mõõtepunktide ja vastava statistilise meetodi kirjeldused on ära toodud määruse (EMÜ) nr 2967/85 artikli 3 lõike 3 kohaselt komisjonile esitatud Poola protokolli II osas.
  Valem kehtib 60–120 kilogrammi kaaluvate rümpade puhul. |
| --- | --- |

4.

Mõõtepunktide ja vastava statistilise meetodi kirjeldused on ära toodud määruse (EMÜ) nr 2967/85 artikli 3 lõike 3 kohaselt komisjonile esitatud Poola protokolli II osas.

Valem kehtib 60–120 kilogrammi kaaluvate rümpade puhul.

---

| 19.3.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 74/66 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 74/66

---

KOMISJONI OTSUS,

14. märts 2005,

millega käsitletakse ühenduse rahalist toetust taimedele või taimsetele saadustele kahjulike organismide tõrjumise programmidele Prantsusmaa ülemeredepartemangudes 2004. aastaks

(teatavaks tehtud numbri K(2005) 603 all)

(Ainult prantsuskeelne tekst on autentne)

(2005/241/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 28. juuni 2001. aasta määrust (EÜ) nr 1452/2001, millega kehtestatakse Prantsuse ülemeredepartemangude jaoks erimeetmed seoses teatavate põllumajandussaaduste ja -toodetega, millega muudetakse direktiivi 72/462/EMÜ ja millega tunnistatakse kehtetuks määrused (EMÜ) nr 525/77 ja (EMÜ) nr 3763/91 (Poseidom), (1) eriti selle artikli 20 lõiget 3,

võttes arvesse Prantsusmaa esitatud programme taimedele või taimsetele saadustele kahjulike organismide tõrjumiseks Prantsusmaa ülemeredepartemangudes,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 30. septembri 1993. aasta otsus 93/522/EMÜ abikõlblike meetmete määratlemise kohta ühenduse toetuse saamiseks taimedele või taimsetele saadustele kahjulike organismide tõrjumise programmidele Prantsusmaa ülemeredepartemangudes, Assooridel ja Madeiral, (2) määratleb abikõlblikud meetmed ühenduse toetuse saamiseks taimedele või taimsetele saadustele kahjulike organismide tõrjumise programmidele Prantsusmaa ülemeredepartemangudes, Assooridel ja Madeiral. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 30. septembri 1993. aasta otsus 93/522/EMÜ abikõlblike meetmete määratlemise kohta ühenduse toetuse saamiseks taimedele või taimsetele saadustele kahjulike organismide tõrjumise programmidele Prantsusmaa ülemeredepartemangudes, Assooridel ja Madeiral, (2) määratleb abikõlblikud meetmed ühenduse toetuse saamiseks taimedele või taimsetele saadustele kahjulike organismide tõrjumise programmidele Prantsusmaa ülemeredepartemangudes, Assooridel ja Madeiral.

| (2) | Prantsusmaa ülemeredepartemangude eriomaste kasvatustingimuste tõttu tuleb taimekasvatusega seotud meetmetele erilist tähelepanu pöörata, eelkõige on vaja vastu võtta või tugevdada taimetervisemeetmeid. |
| --- | --- |

(2)

Prantsusmaa ülemeredepartemangude eriomaste kasvatustingimuste tõttu tuleb taimekasvatusega seotud meetmetele erilist tähelepanu pöörata, eelkõige on vaja vastu võtta või tugevdada taimetervisemeetmeid.

| (3) | Vastuvõetavad või tugevdatavad taimetervisemeetmed on eriliselt kulukad. |
| --- | --- |

(3)

Vastuvõetavad või tugevdatavad taimetervisemeetmed on eriliselt kulukad.

| (4) | Prantsusmaa pädevad asutused on esitanud komisjonile meetmete programmi, mis täpsustab taotletavaid eesmärke, tegevusi, mida tuleb läbi viia, nende tegevuste kestust ja kulusid, pidades silmas võimalikku ühenduse rahalist toetust. |
| --- | --- |

(4)

Prantsusmaa pädevad asutused on esitanud komisjonile meetmete programmi, mis täpsustab taotletavaid eesmärke, tegevusi, mida tuleb läbi viia, nende tegevuste kestust ja kulusid, pidades silmas võimalikku ühenduse rahalist toetust.

| (5) | Vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1452/2001 artikli 20 lõikele 4 võib ühenduse rahaline toetus katta kuni 60 % abikõlblikest kulutustest, välja arvatud banaanide suhtes võetavad kaitsemeetmed. |
| --- | --- |

(5)

Vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1452/2001 artikli 20 lõikele 4 võib ühenduse rahaline toetus katta kuni 60 % abikõlblikest kulutustest, välja arvatud banaanide suhtes võetavad kaitsemeetmed.

| (6) | Nõukogu määruse (EÜ) nr 1258/1999 (3) artikli 3 lõike 2 kohaselt rahastatakse vastavalt ühenduse eeskirjadele võetud veterinaar- ja taimetervisemeetmeid läbi Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi tagatisrahastu. Nende meetmete finantsjärelevalvet teostatakse vastavalt eespool nimetatud määruse artiklitele 8 ja 9. |
| --- | --- |

(6)

Nõukogu määruse (EÜ) nr 1258/1999 (3) artikli 3 lõike 2 kohaselt rahastatakse vastavalt ühenduse eeskirjadele võetud veterinaar- ja taimetervisemeetmeid läbi Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi tagatisrahastu. Nende meetmete finantsjärelevalvet teostatakse vastavalt eespool nimetatud määruse artiklitele 8 ja 9.

| (7) | Prantsusmaa esitatud tehniline teave võimaldas alalisel taimetervise komiteel olukorda täpselt ja ulatuslikult analüüsida. |
| --- | --- |

(7)

Prantsusmaa esitatud tehniline teave võimaldas alalisel taimetervise komiteel olukorda täpselt ja ulatuslikult analüüsida.

| (8) | Käesoleva otsusega sätestatavad meetmed on kooskõlas alalise taimetervise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva otsusega sätestatavad meetmed on kooskõlas alalise taimetervise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Käesolevaga kiidetakse heaks ühenduse rahaline toetus Prantsuse Vabariigi esitatud taimedele või taimsetele saadustele kahjulike organismide tõrjumise ametlikule programmile Prantsusmaa ülemeredepartemangudes 2004. aastaks.

Artikkel 2

Ametlik programm koosneb kolmest allprogrammist:

| 1. | departemangudevaheline allprogramm Martinique'i, Guadeloupe’i, Guajaana ja Réunion’i jaoks kahes osas:






  — | teatud invasiivsete taimede kahjuriohu analüüs, mis on asjakohane Prantsusmaa ülemeredepartemangudes, |
| --- | --- | --- |

1.

departemangudevaheline allprogramm Martinique'i, Guadeloupe’i, Guajaana ja Réunion’i jaoks kahes osas:

—

teatud invasiivsete taimede kahjuriohu analüüs, mis on asjakohane Prantsusmaa ülemeredepartemangudes,

| — | tsitruse viroidide avastamise meetodid; |
| --- | --- |

—

tsitruse viroidide avastamise meetodid;

| 2. | allprogramm Martinique’i departemangu jaoks neljas osas:






  — | taimetervise hindamine ja diagnostika piirkondlikku laborit ja selle mobiilset üksust (“labo vert”) kasutades, |
| --- | --- | --- |

2.

allprogramm Martinique’i departemangu jaoks neljas osas:

—

taimetervise hindamine ja diagnostika piirkondlikku laborit ja selle mobiilset üksust (“labo vert”) kasutades,

| — | tomatitaimedes olevate helicoverpa zea kahjurputukate tõrjumise strateegia, |
| --- | --- |

—

tomatitaimedes olevate helicoverpa zea kahjurputukate tõrjumise strateegia,

| — | suhkruroo-, juurvilja- ja puuviljakasvatuses kasutatavate fütosanitaarpraktikate andmebaasi loomine, |
| --- | --- |

—

suhkruroo-, juurvilja- ja puuviljakasvatuses kasutatavate fütosanitaarpraktikate andmebaasi loomine,

| — | integreeritud põllumajandus puuviljakasvatuses (tsitrus ja guajaav); kahjurite ja fütosanitaarpraktikate ülevaatamine, tehniliste lehtede väljaandmine; |
| --- | --- |

—

integreeritud põllumajandus puuviljakasvatuses (tsitrus ja guajaav); kahjurite ja fütosanitaarpraktikate ülevaatamine, tehniliste lehtede väljaandmine;

| 3. | Guajaana jaoks koostatud allprogramm:






  — | taimetervise hindamine ja diagnostika piirkondlikku laborit ja selle mobiilset üksust (“labo vert”) kasutades, heade põllumajandustavade edendamine. |
| --- | --- | --- |

3.

Guajaana jaoks koostatud allprogramm:

—

taimetervise hindamine ja diagnostika piirkondlikku laborit ja selle mobiilset üksust (“labo vert”) kasutades, heade põllumajandustavade edendamine.

Artikkel 3

Ühenduse rahaline toetus Prantsuse Vabariigi esitatud programmile on 2004. aastal 60 % abikõlblike meetmetega seotud kulutustest nagu määratletud komisjoni otsusega 93/522/EMÜ, maksimaalselt 187 800 eurot (ilma käibemaksuta).

Programmi kulutuste ja rahastamise ajakava on sätestatud käesoleva otsuse I lisas.

Kulude jagunemine on sätestatud käesoleva otsuse II lisas.

Artikkel 4

60 päeva jooksul alates Prantsusmaa vastava taotluse kättesaamisest makstakse välja 100 000 euro suurune avanss.

Artikkel 5

Selle projektiga seotud kulutuste abikõlblikkusperiood algab 1. oktoobril 2004 ja lõpeb 30. septembril 2005.

Tegevuste läbiviimise perioodi saab erandkorras pikendada vaid enne tööde lõpuleviimist III lisa punktis I.A nimetatud järelevalvekomitee selgesõnalisel kirjalikul nõusolekul.

Artikkel 6

Ühenduse rahaline toetus antakse tingimusel, et programm viiakse ellu kooskõlas ühenduse õiguse asjakohaste sätetega, sealhulgas konkurentsi ja riigihankelepingute sõlmimise suhtes kohaldatavate eeskirjadega.

Artikkel 7

Komisjoni teavitatakse tegelikest kuludest, mis on jaotatud tegevuste liikide või allprogrammide kaupa selliselt, et on näha seosed algse finantsplaani ja tegelikult tekkinud kulutuste vahel. Need teated võivad olla elektroonilisel kujul.

Artiklis 3 nimetatud rahalise toetuse summa makstakse välja tingimusel, et III lisa punkti I.B.4 teise lõigu kolmandas alalõigus määratletud dokument esitatakse enne 30. septembrit 2005.

Komisjon võib Prantsuse Vabariigi nõuetekohaselt põhjendatud taotluse korral kohandada rahastamisplaane 15 % piires allprogrammi või meetme jaoks kogu aastaks ette nähtud ühenduse toetusest, tingimusel, et programmiga kavandatud abikõlblike kulutuste kogusummat ei ületata ja et ei nõrgendata programmi peamiste eesmärkide täitmist.

Kõik käesoleva otsusega antavad ühenduse abisummad makstakse Prantsuse Vabariigile, kes vastutab ka ülejäävate summade tagasimaksmise eest.

Artikkel 8

Prantsuse Vabariik peab tagama kooskõla finantssätetega ja ühenduse poliitika valdkondadega ning III lisas kirjeldatud teabe saatmise komisjonile.

Artikkel 9

Käesolev otsus on adresseeritud Prantsuse Vabariigile.

Brüssel, 14. märts 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Markos KYPRIANOU

---

(1)  EÜT L 198, 21.7.2001, lk 11. Määrust on viimati muudetud määrusega 1690/2004 (ELT L 305, 1.10.2004, lk 1).

1

(2)  EÜT L 251, 8.10.1993, lk 35. Otsust on viimati muudetud otsusega 96/633/EÜ (EÜT L 283, 5.11.1996, lk 58).

2

(3)  EÜT L 160, 26.6.1999, lk 103.

3

---

I LISA

RAHASTAMISTABEL 2004. AASTAKS

| (eurodes) |
| --- |
| | EÜ toetus | Riiklik toetus | Abikõlblikud kulutused 2004. a. |
| Kahjuriohu analüüs – invasiivsed kahjurid | 54 000 | 36 000 | 90 000 |
| Viroidide avastamise meetodid | 19 500 | 13 000 | 32 500 |
| Martinique | 75 300 | 50 200 | 125 500 |
| Guajaana | 39 000 | 26 000 | 65 000 |
| Kokku | 187 800 | 125 200 | 313 000 |

(eurodes)

EÜ toetus

Riiklik toetus

Abikõlblikud kulutused 2004. a.

Kahjuriohu analüüs – invasiivsed kahjurid

54 000

36 000

90 000

Viroidide avastamise meetodid

19 500

13 000

32 500

Martinique

75 300

50 200

125 500

Guajaana

39 000

26 000

65 000

Kokku

187 800

125 200

313 000

---

II LISA

KULUDE JAOTUMISE TABEL 2004. AASTAKS

| (eurodes) |
| --- |
| | Personal | Varustus | Tarbekaubad | Muud kulud | Kokku |
| Kahjuriohu analüüs – invasiivsed kahjurid | 85 000 | 0 | 3 000 | 2 000 | 90 000 |
| Viroidide avastamise meetodid | 18 000 | 3 000 | 8 000 | 3 500 | 32 500 |
| Martinique | 93 000 | 6 500 | 20 000 | 6 000 | 125 500 |
| Guajaana | 50 000 | 0 | 5 000 | 10 000 | 65 000 |
| Kokku | 246 000 | 9 500 | 36 000 | 21 500 | 313 000 |

(eurodes)

Personal

Varustus

Tarbekaubad

Muud kulud

Kokku

Kahjuriohu analüüs – invasiivsed kahjurid

85 000

0

3 000

2 000

90 000

Viroidide avastamise meetodid

18 000

3 000

8 000

3 500

32 500

Martinique

93 000

6 500

20 000

6 000

125 500

Guajaana

50 000

0

5 000

10 000

65 000

Kokku

246 000

9 500

36 000

21 500

313 000

---

III LISA

I.   Sätted programmi järelevalve ja hindamise läbiviimise kohta

JÄRELEVALVE JA HINDAMINE

A.   Järelevalvekomitee

1.   Asutamine

Käesoleva plaani rahastamisest sõltumatult luuakse Prantsusmaa ja komisjoni esindajatest koosnev programmi järelevalvekomitee. Komitee vaatab programmi rakendamise regulaarselt üle ning soovitab vajaduse korral vajalikke kohandusi.

2.   Järelevalvekomitee kehtestab endale sisesed menetlused kuu aja jooksul alates Prantsusmaa teavitamisest käesolevast otsusest.

3.   Järelevalvekomitee pädevus

Komitee:

| — | komitee üldine vastutusala on programmi rahuldav edenemine seatud eesmärkide suunas. Komitee pädevus hõlmab programmi meetmeid ühenduse antud abi piires. Komitee jälgib õigusnormide täitmist, sealhulgas tegevuste ja projektide abikõlblikkust, |
| --- | --- |

—

komitee üldine vastutusala on programmi rahuldav edenemine seatud eesmärkide suunas. Komitee pädevus hõlmab programmi meetmeid ühenduse antud abi piires. Komitee jälgib õigusnormide täitmist, sealhulgas tegevuste ja projektide abikõlblikkust,

| — | komitee võtab juba heakskiidetud ja rakendatud programmide valikut puudutava teabe alusel seisukoha programmis seatud valikukriteeriumite kohaldamise kohta, |
| --- | --- |

—

komitee võtab juba heakskiidetud ja rakendatud programmide valikut puudutava teabe alusel seisukoha programmis seatud valikukriteeriumite kohaldamise kohta,

| — | komitee teeb ettepaneku programmi rakendamise kiirendamiseks sammude kohta, kui vahepealsest järelevalvest või hindamiseks kasutatavatest näitajatest saadav teave viitab projekti aeglustumisele, |
| --- | --- |

—

komitee teeb ettepaneku programmi rakendamise kiirendamiseks sammude kohta, kui vahepealsest järelevalvest või hindamiseks kasutatavatest näitajatest saadav teave viitab projekti aeglustumisele,

| — | komitee avaldab arvamuse komisjonile pakutavate kohanduste kohta, |
| --- | --- |

—

komitee avaldab arvamuse komisjonile pakutavate kohanduste kohta,

| — | komitee avaldab arvamuse programmis kavandatud tehnilise abi projektide kohta, |
| --- | --- |

—

komitee avaldab arvamuse programmis kavandatud tehnilise abi projektide kohta,

| — | komitee avaldab arvamuse lõpparuande kohta, |
| --- | --- |

—

komitee avaldab arvamuse lõpparuande kohta,

| — | komitee annab alalisele taimetervise komiteele asjakohase perioodi jooksul aru programmi edenemisest ja tekkinud kulutustest. |
| --- | --- |

—

komitee annab alalisele taimetervise komiteele asjakohase perioodi jooksul aru programmi edenemisest ja tekkinud kulutustest.

B.   Programmi järelevalve ja hindamine kohaldamisperioodil (pidev järelevalve ja hindamine)

1.   Rakendamise eest vastutav siseriiklik asutus vastutab ka programmi pideva järelevalve ja hindamise eest.

2.   Pideva järelevalve all mõeldakse teabesüsteemi programmi edenemise kohta. Pidev järelevalve hõlmab programmis sisalduvaid meetmeid. See peab sisaldama viiteid finants- ja materiaalsetele näitajatele, mis on esitatud selliselt, et on võimalik hinnata vastavust igale meetmele tehtud kulutuste ja eelnevalt kindlaks määratud realiseerimise astet näitavate materiaalsete näitajate vahel.

3.   Programmi pidev hindamine hõlmab rakendamise kvantitatiivsete tulemuste analüüsi tegevuslikust, juriidilisest ja menetluslikust aspektist lähtuvalt. Selle eesmärk on tagada meetmete vastavus programmi eesmärkidele.

Kohaldamisaruanne ja programmi kontrollimine

4.   Prantsusmaa teatab komisjonile ühe kuu jooksul alates programmi heakskiitmisest kohaldamise lõpparuande koostamise ja esitamise eest vastutava asutuse nime.

Käesoleva programmi kohaldamise lõpparuande esitab pädev asutus komisjonile hiljemalt 15. oktoobril 2005 ja seejärel esitatakse see niipea kui võimalik alalisele taimetervise komiteele.

Lõpparuanne sisaldab:

| — | kogu programmi kokkuvõtlikku tehnilist hindamist (materiaalsete ja kvalitatiivsete sihtide saavutamise aste) ning otseste fütosanitaarsete ja majanduslike mõjude hindamist, |
| --- | --- |

—

kogu programmi kokkuvõtlikku tehnilist hindamist (materiaalsete ja kvalitatiivsete sihtide saavutamise aste) ning otseste fütosanitaarsete ja majanduslike mõjude hindamist,

| — | rahaliste kulude aruannet, sh kulutused ja sissetulekud, ning Prantsusmaa deklaratsiooni, milles öeldakse, et nende programmiga hõlmatud meetmete jaoks ei küsitud ega küsita tulevikus muud ühenduse toetust. |
| --- | --- |

—

rahaliste kulude aruannet, sh kulutused ja sissetulekud, ning Prantsusmaa deklaratsiooni, milles öeldakse, et nende programmiga hõlmatud meetmete jaoks ei küsitud ega küsita tulevikus muud ühenduse toetust.

5.   Komisjon võib koos Prantsusmaaga kutsuda sõltumatu hindaja, kes viib pideva järelevalve alusel läbi punktis 3 kirjeldatud pideva hindamise. Hindaja võib programmi rakendamisel ilmnevaid raskusi silmas pidades teha ettepanekuid allprogrammide ja/või meetmete kohandamiseks, ja projektide valikukriteeriumite muutmiseks, ja muuks taoliseks. Programmi juhtimise järelevalve alusel avaldab hindaja arvamuse võetavate haldusmeetmete kohta.

II.   Vastavus ühenduse poliitikatele

Programmi rakendatakse kooskõlas ühenduse poliitika valdkondade koordineerimise ja vastavuse sätetega. Prantsusmaa peab lõpparuandes esitama järgmise teabe.

KESKKONNAKAITSE

a)   Üldinfo:

| — | kõnealuse regiooni peamiste keskkonnaalaste eriomaduste ja probleemide kirjeldus, muu hulgas oluliste kaitsealade (tundlike piirkondade) kirjeldus, |
| --- | --- |

—

kõnealuse regiooni peamiste keskkonnaalaste eriomaduste ja probleemide kirjeldus, muu hulgas oluliste kaitsealade (tundlike piirkondade) kirjeldus,

| — | põhjalik ülevaade peamistest kasulikest ja kahjulikest mõjudest, mida programm, plaanitud investeeringuid arvestades, keskkonnale tõenäoliselt avaldab, |
| --- | --- |

—

põhjalik ülevaade peamistest kasulikest ja kahjulikest mõjudest, mida programm, plaanitud investeeringuid arvestades, keskkonnale tõenäoliselt avaldab,

| — | oluliste kahjulike keskkonnamõjude vältimiseks, vähendamiseks või tasakaalustamiseks kavandatud tegevuste kirjeldus, |
| --- | --- |

—

oluliste kahjulike keskkonnamõjude vältimiseks, vähendamiseks või tasakaalustamiseks kavandatud tegevuste kirjeldus,

| — | aruanne konsultatsioonide kohta vastutavate keskkonnaasutustega (keskkonnaministeeriumi või sellega võrdväärse ametkonna arvamus), ja konsultatsioonide kohta asjaomase üldsusega juhul, kui see toimus. |
| --- | --- |

—

aruanne konsultatsioonide kohta vastutavate keskkonnaasutustega (keskkonnaministeeriumi või sellega võrdväärse ametkonna arvamus), ja konsultatsioonide kohta asjaomase üldsusega juhul, kui see toimus.

b)   Kavandatud tegevuste kirjeldus

Programmi meetmete kohta, mille puhul on tõenäoline, et need avaldavad keskkonnale olulist kahjulikku mõju:

| — | kord, mida kohaldatakse üksikprojektide hindamiseks programmi täideviimise ajal, |
| --- | --- |

—

kord, mida kohaldatakse üksikprojektide hindamiseks programmi täideviimise ajal,

| — | rakendamise ajal, tulemuste hindamiseks ja kahjulike mõjude kõrvaldamiseks, vähendamiseks või neutraliseerimiseks kavandatud keskkonnamõju seire mehhanismid. |
| --- | --- |

—

rakendamise ajal, tulemuste hindamiseks ja kahjulike mõjude kõrvaldamiseks, vähendamiseks või neutraliseerimiseks kavandatud keskkonnamõju seire mehhanismid.

---

| 19.3.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 74/71 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 74/71

---

KOMISJONI OTSUS,

16. märts 2005,

Saksamaale ja Soomele seoses kolmandatest riikidest toodavate taimede ja taimsete saaduste fütosanitaarkontrollide infrastruktuuri tugevdamise programmidega antava ühenduse rahalise toetuse kohta

(teatavaks tehtud numbri K(2005) 674 all)

(Ainult soome-, saksa- ja rootsikeelsed tekstid on autentsed)

(2005/242/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 8. mai 2000. aasta direktiivi 2000/29/EÜ taimedele või taimsetele saadustele kahjulike organismide ühendusse sissetoomise ja seal levimise vastu võetavate kaitsemeetmete kohta, (1) eriti selle artikli 13c lõike 5 kuuendat lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiiviga 2000/29/EÜ nähakse ette ühenduse rahalise toetuse andmine liikmesriikidele kolmandatest riikidest toodavate taimede ja taimsete saaduste fütosanitaarkontrollide infrastruktuuri tugevdamiseks. |
| --- | --- |

(1)

Direktiiviga 2000/29/EÜ nähakse ette ühenduse rahalise toetuse andmine liikmesriikidele kolmandatest riikidest toodavate taimede ja taimsete saaduste fütosanitaarkontrollide infrastruktuuri tugevdamiseks.

| (2) | Saksamaa ja Soome on välja töötanud kolmandatest riikidest toodavate taimede ja taimsete saaduste fütosanitaarkontrollide infrastruktuuri tugevdamise programmi. Nad on taotlenud ühenduse rahalist toetust kõnealuste programmide jaoks kooskõlas komisjoni 11. juuni 2002. aasta määrusega (EÜ) nr 998/2002, millega kehtestatakse kolmandatest riikidest toodavate taimede ja taimsete saaduste fütosanitaarkontrollide infrastruktuuri tugevdamiseks liikmesriikidele antava ühenduse rahalise toetuse jaotamist käsitlevate sätete üksikasjalikud rakenduseeskirjad. (2) |
| --- | --- |

(2)

Saksamaa ja Soome on välja töötanud kolmandatest riikidest toodavate taimede ja taimsete saaduste fütosanitaarkontrollide infrastruktuuri tugevdamise programmi. Nad on taotlenud ühenduse rahalist toetust kõnealuste programmide jaoks kooskõlas komisjoni 11. juuni 2002. aasta määrusega (EÜ) nr 998/2002, millega kehtestatakse kolmandatest riikidest toodavate taimede ja taimsete saaduste fütosanitaarkontrollide infrastruktuuri tugevdamiseks liikmesriikidele antava ühenduse rahalise toetuse jaotamist käsitlevate sätete üksikasjalikud rakenduseeskirjad. (2)

| (3) | Saksamaa ja Soome esitatud tehniline teave on võimaldanud komisjonil olukorda täpselt ja ulatuslikult analüüsida. Komisjon on koostanud kontrollipunktide tugevdamise abikõlblike programmide loetelu, milles märgitakse üksikasjalikult igale programmile kavandatud ühenduse rahalise toetuse suurus. Teabe on läbi vaadanud ka alaline taimetervise komitee. |
| --- | --- |

(3)

Saksamaa ja Soome esitatud tehniline teave on võimaldanud komisjonil olukorda täpselt ja ulatuslikult analüüsida. Komisjon on koostanud kontrollipunktide tugevdamise abikõlblike programmide loetelu, milles märgitakse üksikasjalikult igale programmile kavandatud ühenduse rahalise toetuse suurus. Teabe on läbi vaadanud ka alaline taimetervise komitee.

| (4) | Iga loetelus sisalduvat programmi hinnati heakskiidu saamiseks eraldi. Komisjon on jõudnud järeldusele, et direktiivis 2000/29/EÜ ja määruses (EÜ) nr 998/2002 sätestatud tingimused ja kriteeriumid ühenduse rahalise toetuse saamiseks on täidetud. |
| --- | --- |

(4)

Iga loetelus sisalduvat programmi hinnati heakskiidu saamiseks eraldi. Komisjon on jõudnud järeldusele, et direktiivis 2000/29/EÜ ja määruses (EÜ) nr 998/2002 sätestatud tingimused ja kriteeriumid ühenduse rahalise toetuse saamiseks on täidetud.

| (5) | Seetõttu on asjakohane anda ühenduse rahalist toetust kõnealuste Saksamaa ja Soome programmide kulude katteks. |
| --- | --- |

(5)

Seetõttu on asjakohane anda ühenduse rahalist toetust kõnealuste Saksamaa ja Soome programmide kulude katteks.

| (6) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taimetervise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taimetervise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1.   Kiidetakse heaks ühenduse rahalise toetuse eraldamine Saksamaa kontrollipunktide tugevdamise programmi kulude katteks.

2.   Kiidetakse heaks ühenduse rahalise toetuse eraldamine Soome kontrollipunktide tugevdamise programmi kulude katteks.

Artikkel 2

1.   Artiklis 1 sätestatud ühenduse rahalise toetuse kogusumma on 94 470 eurot.

2.   Ühenduse rahalise toetuse maksimaalne summa kummalegi asjaomasele liikmesriigile on järgmine:

| a) | 36 875 eurot: Saksamaa; |
| --- | --- |

a)

36 875 eurot: Saksamaa;

| b) | 57 595 eurot: Soome. |
| --- | --- |

b)

57 595 eurot: Soome.

3.   Ühenduse maksimaalne rahaline toetus igale kontrollipunktide tugevdamise programmile on esitatud lisas.

Artikkel 3

Lisas iga programmi kohta kindlaks määratud ühenduse rahalist toetust makstakse ainult järgmistel juhtudel:

| a) | asjaomane liikmesriik on esitanud komisjonile asjakohased tõendid programmis loetletud seadmete ja/või vahendite ostmise ja/või täiustamise kohta, ning |
| --- | --- |

a)

asjaomane liikmesriik on esitanud komisjonile asjakohased tõendid programmis loetletud seadmete ja/või vahendite ostmise ja/või täiustamise kohta, ning

| b) | asjaomane liikmesriik on esitanud komisjonile rahalise toetuse saamise taotluse määrusega (EÜ) nr 998/2002 ettenähtud korras. |
| --- | --- |

b)

asjaomane liikmesriik on esitanud komisjonile rahalise toetuse saamise taotluse määrusega (EÜ) nr 998/2002 ettenähtud korras.

Artikkel 4

Käesolev otsus on adresseeritud Saksamaa Liitvabariigile ja Soome Vabariigile.

Brüssel, 16. märts 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Markos KYPRIANOU

---

(1)  EÜT L 169, 10.7.2000, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2005/15/EÜ (ELT L 56, 2.3.2005, lk 12).

1

(2)  EÜT L 152, 12.6.2002, lk 16. Määrus avaldati määrusena (EÜ) nr 997/2002, kuid number muudeti parandusega (EÜT L 153, 13.6.2002, lk 18).

2

---

LISA

KONTROLLIPUNKTIDE TUGEVDAMISE PROGRAMMID

Programmid ja vastav ühenduse rahaline toetus

| Liikmesriik | Kontrollipunktide nimed (haldusüksus, nimi) | Abikõlblikud kulutused
  (eurodes) | Ühenduse maksimaalne rahaline toetus
  (eurodes) |
| --- | --- | --- | --- |
| Saksamaa | Baieri, München-Flughafen | 1 500 | 750 |
| Baieri, Nürnberg Flughafen | 1 500 | 750 |
| Bremen, Bremen Stadt, piiriületuspunktid nr-d 5.1 kuni 5.7 | 1 700 | 850 |
| Bremen, Bremerhaven, piiriületuspunktid nr-d 5.8 ja 5.9 | 1 700 | 850 |
| Hessen, Frankfurt Flughafen | 36 750 | 18 375 |
| Alam-Saksi, Emden | 5 200 | 2 600 |
| Alam-Saksi, Brake ja Nordenham | 7 700 | 3 850 |
| Alam-Saksi, Wilhelmshaven | 5 200 | 2 600 |
| Mecklenburg-Vorpommern, Rostock | 1 700 | 850 |
| Mecklenburg-Vorpommern, Wismar | 1 700 | 850 |
| Mecklenburg-Vorpommern, Sassnitz-Mukran | 1 700 | 850 |
| Saksi, Flughafen Dresden | 1 750 | 875 |
| Saksi, Flughafen Halle/Leipzig | 1 750 | 875 |
| Tüüringi, Erfurt-Kühnhausen | 3 900 | 1 950 |
| Soome | Lappeenranta | 61 702 | 30 851 |
| Niirala/Joensuu | 16 963 | 8 481 |
| Oulu | 12 418 | 6 209 |
| Kouvola | 8 436 | 4 218 |
| Pori-Rauma | 4 674 | 2 337 |
| Vainikkala | 1 445 | 722 |
| Kajaani | 4 218 | 2 109 |
| Parikkala | 945 | 472 |
| Lieksan Inari | 945 | 472 |
| Vartius | 1 948 | 974 |
| Kortesalmi | 750 | 375 |
| Uukuniemi | 750 | 375 |
| Ühenduse rahaline toetus kokku (eurodes) | 94 470 |

Liikmesriik

Kontrollipunktide nimed (haldusüksus, nimi)

Abikõlblikud kulutused

(eurodes)

Ühenduse maksimaalne rahaline toetus

(eurodes)

Saksamaa

Baieri, München-Flughafen

1 500

750

Baieri, Nürnberg Flughafen

1 500

750

Bremen, Bremen Stadt, piiriületuspunktid nr-d 5.1 kuni 5.7

1 700

850

Bremen, Bremerhaven, piiriületuspunktid nr-d 5.8 ja 5.9

1 700

850

Hessen, Frankfurt Flughafen

36 750

18 375

Alam-Saksi, Emden

5 200

2 600

Alam-Saksi, Brake ja Nordenham

7 700

3 850

Alam-Saksi, Wilhelmshaven

5 200

2 600

Mecklenburg-Vorpommern, Rostock

1 700

850

Mecklenburg-Vorpommern, Wismar

1 700

850

Mecklenburg-Vorpommern, Sassnitz-Mukran

1 700

850

Saksi, Flughafen Dresden

1 750

875

Saksi, Flughafen Halle/Leipzig

1 750

875

Tüüringi, Erfurt-Kühnhausen

3 900

1 950

Soome

Lappeenranta

61 702

30 851

Niirala/Joensuu

16 963

8 481

Oulu

12 418

6 209

Kouvola

8 436

4 218

Pori-Rauma

4 674

2 337

Vainikkala

1 445

722

Kajaani

4 218

2 109

Parikkala

945

472

Lieksan Inari

945

472

Vartius

1 948

974

Kortesalmi

750

375

Uukuniemi

750

375

Ühenduse rahaline toetus kokku (eurodes)

94 470

---