# Úradný vestník L 46/17.

| | ISSN 1725-5147 |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | L 46 |
| | |
| Slovenské vydanie | Právne predpisy | Zväzok 4817. februára 2005 |

ISSN 1725-5147

Úradný vestník

Európskej únie

L 46

Slovenské vydanie

Právne predpisy

Zväzok 4817. februára 2005

---

| Obsah | | I   Akty, ktorých uverejnenie je povinné | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Nariadenie Rady (ES, Euratom) č. 257/2005 zo 4. februára 2005, ktorým sa ustanovujú opravné koeficienty uplatniteľné od 1. júla 2004 na odmeňovanie úradníkov, zmluvných zamestnancov a dočasných zamestnancov Európskych spoločenstiev pracujúcich v tretích krajinách a časti úradníkov, ktorí vykonávajú funkciu v desiatich nových členských štátoch po dobu najviac pätnásť mesiacov od pristúpenia k EÚ | 1 |
| | * | Nariadenie Rady (ES) č. 258/2005 zo 14. februára 2005, ktorým sa menia a dopĺňajú antidumpingové opatrenia uložené nariadením (ES) č. 348/2000 na dovoz určitých bezšvíkových rúr a rúrok zo železa a nelegovanej ocele pôvodom z Chorvátska a Ukrajiny | 7 |
| | | Nariadenie Komisie (ES) č. 259/2005 zo 16. februára 2005, ktorým sa určujú paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien určitých druhov ovocia a zeleniny | 29 |
| | * | Nariadenie Komisie (ES) č. 260/2005 zo 16. februára 2005, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 999/2001, pokiaľ ide o zrýchlené testy (
  1
  ) | 31 |
| | * | Nariadenie Komisie (ES) č. 261/2005 zo 16. februára 2005, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 43/2003, ktorým sa ustanovujú podrobné pravidlá pre uplatňovanie nariadení Rady (ES) č. 1452/2001, (ES) č. 1453/2001 a (ES) č. 1454/2001, ktoré sa týkajú pomoci pre miestnu produkciu rastlinných výrobkov v najodľahlejších regiónoch Európskej únie | 34 |
| | | Nariadenie Komisie (ES) č. 262/2005 zo 16. februára 2005, ktorým sa určujú vývozné náhrady za olivový olej | 36 |
| | | Nariadenie Komisie (ES) č. 263/2005 zo 16. februára 2005, ktoré určuje reprezentatívne ceny v sektore hydinového mäsa a vajec a pre vaječný albumín a ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1484/95 | 38 |
| | | Nariadenie Komisie (ES) č. 264/2005 zo 16. februára 2005, ktorým sa určujú vývozné náhrady na hydinové mäso uplatniteľné od 17. februára 2005 | 40 |
| | * | Smernica Komisie 2005/11/ES zo 16. februára 2005, ktorou sa z dôvodu prispôsobenia technickému pokroku mení a dopĺňa smernica Rady 92/23/EHS o pneumatikách motorových vozidiel a ich prípojných vozidiel a ich montáži (
  1
  ) | 42 |

Obsah

I   Akty, ktorých uverejnenie je povinné

Strana

*

Nariadenie Rady (ES, Euratom) č. 257/2005 zo 4. februára 2005, ktorým sa ustanovujú opravné koeficienty uplatniteľné od 1. júla 2004 na odmeňovanie úradníkov, zmluvných zamestnancov a dočasných zamestnancov Európskych spoločenstiev pracujúcich v tretích krajinách a časti úradníkov, ktorí vykonávajú funkciu v desiatich nových členských štátoch po dobu najviac pätnásť mesiacov od pristúpenia k EÚ

1

*

Nariadenie Rady (ES) č. 258/2005 zo 14. februára 2005, ktorým sa menia a dopĺňajú antidumpingové opatrenia uložené nariadením (ES) č. 348/2000 na dovoz určitých bezšvíkových rúr a rúrok zo železa a nelegovanej ocele pôvodom z Chorvátska a Ukrajiny

7

Nariadenie Komisie (ES) č. 259/2005 zo 16. februára 2005, ktorým sa určujú paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien určitých druhov ovocia a zeleniny

29

*

Nariadenie Komisie (ES) č. 260/2005 zo 16. februára 2005, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 999/2001, pokiaľ ide o zrýchlené testy (
  1
  )

1

31

*

Nariadenie Komisie (ES) č. 261/2005 zo 16. februára 2005, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 43/2003, ktorým sa ustanovujú podrobné pravidlá pre uplatňovanie nariadení Rady (ES) č. 1452/2001, (ES) č. 1453/2001 a (ES) č. 1454/2001, ktoré sa týkajú pomoci pre miestnu produkciu rastlinných výrobkov v najodľahlejších regiónoch Európskej únie

34

Nariadenie Komisie (ES) č. 262/2005 zo 16. februára 2005, ktorým sa určujú vývozné náhrady za olivový olej

36

Nariadenie Komisie (ES) č. 263/2005 zo 16. februára 2005, ktoré určuje reprezentatívne ceny v sektore hydinového mäsa a vajec a pre vaječný albumín a ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1484/95

38

Nariadenie Komisie (ES) č. 264/2005 zo 16. februára 2005, ktorým sa určujú vývozné náhrady na hydinové mäso uplatniteľné od 17. februára 2005

40

*

Smernica Komisie 2005/11/ES zo 16. februára 2005, ktorou sa z dôvodu prispôsobenia technickému pokroku mení a dopĺňa smernica Rady 92/23/EHS o pneumatikách motorových vozidiel a ich prípojných vozidiel a ich montáži (
  1
  )

1

42

| | | II   Akty, ktorých uverejnenie nie je povinné |
| --- | --- | --- |
| | | Komisia |
| | * | 2005/132/ES:Rozhodnutie Komisie zo 16. februára 2005, ktorým sa ruší rozhodnutie Komisie 2000/137/ES o prijatí záväzkov v súvislosti s dovozom určitých bezšvových potrubí a rúr zo železa alebo z nelegovanej ocele z Chorvátska a Ukrajiny do Spoločenstva | 44 |
| | * | 2005/133/ES:Rozhodnutie Komisie zo 16. februára 2005, ktorým sa čiastočne pozastavujú konečné antidumpingové clá zavedené nariadením (ES) č. 258/2005 na dovozy určitých bezšvíkových potrubí a rúr zo železa a nelegovanej ocele s pôvodom v Chorvátsku a na Ukrajine | 46 |

II   Akty, ktorých uverejnenie nie je povinné

Komisia

*

2005/132/ES:Rozhodnutie Komisie zo 16. februára 2005, ktorým sa ruší rozhodnutie Komisie 2000/137/ES o prijatí záväzkov v súvislosti s dovozom určitých bezšvových potrubí a rúr zo železa alebo z nelegovanej ocele z Chorvátska a Ukrajiny do Spoločenstva

44

*

2005/133/ES:Rozhodnutie Komisie zo 16. februára 2005, ktorým sa čiastočne pozastavujú konečné antidumpingové clá zavedené nariadením (ES) č. 258/2005 na dovozy určitých bezšvíkových potrubí a rúr zo železa a nelegovanej ocele s pôvodom v Chorvátsku a na Ukrajine

46

| | | Akty prijaté v súlade s hlavou V Zmluvy o založení Európskej únie |
| --- | --- | --- |
| | * | Rozhodnutie Rady 2005/134/SZBP z 20. decembra 2004 o uzavretí Dohody medzi Európskou úniou a Bulharskou republikou, ktorou sa zakladá rámec pre účasť Bulharskej republiky na operáciách krízového riadenia Európskej únie | 49 |
| Dohoda medzi Európskou úniou a Bulharskou republikou, ktorou sa zakladá rámec pre účasť Bulharskej republiky na operáciách krízového riadenia Európskej únie | 50 |

Akty prijaté v súlade s hlavou V Zmluvy o založení Európskej únie

*

Rozhodnutie Rady 2005/134/SZBP z 20. decembra 2004 o uzavretí Dohody medzi Európskou úniou a Bulharskou republikou, ktorou sa zakladá rámec pre účasť Bulharskej republiky na operáciách krízového riadenia Európskej únie

49

Dohoda medzi Európskou úniou a Bulharskou republikou, ktorou sa zakladá rámec pre účasť Bulharskej republiky na operáciách krízového riadenia Európskej únie

50

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významom pre EHP |

---

(1)   Text s významom pre EHP

1

| SK | Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.
  Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička. |
| --- | --- |

SK

Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.

Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička.

---

I Akty, ktorých uverejnenie je povinné

| 17.2.2005 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 46/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2005

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 46/1

---

NARIADENIE RADY (ES, EURATOM) č. 257/2005

zo 4. februára 2005,

ktorým sa ustanovujú opravné koeficienty uplatniteľné od 1. júla 2004 na odmeňovanie úradníkov, zmluvných zamestnancov a dočasných zamestnancov Európskych spoločenstiev pracujúcich v tretích krajinách a časti úradníkov, ktorí vykonávajú funkciu v desiatich nových členských štátoch po dobu najviac pätnásť mesiacov od pristúpenia k EÚ

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskej únie,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu,

so zreteľom na Služobný poriadok úradníkov Európskych spoločenstiev a Podmienky zamestnania ostatných zamestnancov Spoločenstiev ustanovených v nariadení (EHS, Euratom, ESUO) č. 259/68 (1), a najmä na prvý pododsek článku 13 prílohy X uvedeného štatútu,

so zreteľom na Akt o pristúpení z roku 2003, a najmä na jeho článok 33 ods. 4,

so zreteľom na návrh Komisie,

keďže:

| (1) | Je potrebné prihliadať na zmeny životných nákladov v tretích krajinách mimo, a preto by sa mali určiť opravné koeficienty uplatniteľné s účinnosťou od 1. júla 2004 na odmeny vyplácané v mene krajiny zamestnania úradníkom, zmluvným zamestnancom a dočasným zamestnancom, pracujúcim v tretích krajinách, ako aj časti úradníkov, ktorí vykonávajú funkciu v desiatich nových členských štátoch po dobu najviac pätnásť mesiacov od 1. mája 2004. |
| --- | --- |

(1)

Je potrebné prihliadať na zmeny životných nákladov v tretích krajinách mimo, a preto by sa mali určiť opravné koeficienty uplatniteľné s účinnosťou od 1. júla 2004 na odmeny vyplácané v mene krajiny zamestnania úradníkom, zmluvným zamestnancom a dočasným zamestnancom, pracujúcim v tretích krajinách, ako aj časti úradníkov, ktorí vykonávajú funkciu v desiatich nových členských štátoch po dobu najviac pätnásť mesiacov od 1. mája 2004.

| (2) | Opravné koeficienty, v súvislosti s ktorými bola vykonaná platba na základe nariadenia (ES, Euratom) č. 1785/2004 (2), môžu viesť k úpravám odmien so spätnou platnosťou smerom nahor alebo nadol. |
| --- | --- |

(2)

Opravné koeficienty, v súvislosti s ktorými bola vykonaná platba na základe nariadenia (ES, Euratom) č. 1785/2004 (2), môžu viesť k úpravám odmien so spätnou platnosťou smerom nahor alebo nadol.

| (3) | Je potrebné vytvoriť ustanovenie na spätné vyplácanie v prípade zvýšenia odmeny v dôsledku nových opravných koeficientov. |
| --- | --- |

(3)

Je potrebné vytvoriť ustanovenie na spätné vyplácanie v prípade zvýšenia odmeny v dôsledku nových opravných koeficientov.

| (4) | Je potrebné vytvoriť ustanovenie na vrátenie súm vyplatených naviac v prípade zníženia odmeny v dôsledku nových opravných koeficientov za obdobie medzi 1. júlom 2004 a dátumom nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia. |
| --- | --- |

(4)

Je potrebné vytvoriť ustanovenie na vrátenie súm vyplatených naviac v prípade zníženia odmeny v dôsledku nových opravných koeficientov za obdobie medzi 1. júlom 2004 a dátumom nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia.

| (5) | Je potrebné vytvoriť ustanovenie, aby akékoľvek takéto vrátenie bolo obmedzené na obdobie najviac šiestich mesiacov pred dátumom nadobudnutia účinnosti platného nariadenia a aby jeho účinky pokrývali obdobie najviac dvanásť mesiacov po tomto dátume, ako je to v prípade opravných koeficientov uplatniteľných v Spoločenstve na odmeny a dôchodky úradníkov a ostatných zamestnancov Európskych spoločenstiev, |
| --- | --- |

(5)

Je potrebné vytvoriť ustanovenie, aby akékoľvek takéto vrátenie bolo obmedzené na obdobie najviac šiestich mesiacov pred dátumom nadobudnutia účinnosti platného nariadenia a aby jeho účinky pokrývali obdobie najviac dvanásť mesiacov po tomto dátume, ako je to v prípade opravných koeficientov uplatniteľných v Spoločenstve na odmeny a dôchodky úradníkov a ostatných zamestnancov Európskych spoločenstiev,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

S účinnosťou od 1. júla 2004 je výška opravných koeficientov uplatniteľných na odmeny vyplácané v mene krajiny zamestnania úradníkom, zmluvným zamestnancom a dočasným zamestnancom Európskych spoločenstiev, pracujúcim v tretích krajinách, ako aj časti úradníkov, ktorí vykonávajú funkciu v desiatich nových členských štátoch po dobu najviac pätnásť mesiacov od pristúpenia, uvedená v prílohe.

Výmenné kurzy na výpočet takýchto odmien sú stanovené v súlade s pravidlami na vykonávanie finančného nariadenia a zodpovedajú dátumu uvedenému v prvom pododseku.

Článok 2

1.   Inštitúcie zabezpečia spätné vyplácanie v prípade zvýšenia odmeny v dôsledku opravných koeficientov uvedených v prílohe.

2.   Inštitúcie vykonajú úpravy odmeňovania so spätnou platnosťou smerom nadol v prípade zníženia odmeny v dôsledku opravných koeficientov uvedených v prílohe za obdobie medzi 1. júlom 2004 a dátumom nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia.

Úpravy so spätnou platnosťou, ktoré sa vzťahujú na vrátenie súm vyplatených naviac, sú obmedzené na obdobie najviac šiestich mesiacov pred nadobudnutím účinnosti tohto nariadenia. Vrátenie bude pokrývať obdobie najviac dvanásť mesiacov od tohto dátumu.

Článok 3

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 4. februára 2005

Za Radu

predseda

J. ASSELBORN

---

(1)  Ú. v. ES L 56, 4.3.1968, s. 1. Služobný poriadok a podmienky zamestnania naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES, Euratom) č. 857/2004 (Ú. v. EÚ L 161, 30.4.2004, s. 11).

1

(2)  Ú. v. EÚ L 317, 16.10.2004, s. 1.

2

---

PRÍLOHA

| MIESTA URČENIA | Opravné koeficienty júl 2004 |
| --- | --- |
| Afganistan (1) | 0,0 |
| Albánsko | 87,7 |
| Alžírsko | 83,4 |
| Angola | 111,4 |
| Argentína | 58,0 |
| Arménsko (1) | 0,0 |
| Austrália | 93,7 |
| Bangladéš | 53,0 |
| Barbados | 111,9 |
| Benin | 87,0 |
| Bolívia | 48,2 |
| Bosna a Hercegovina | 72,2 |
| Botswana | 68,7 |
| Brazília | 55,1 |
| Bulharsko | 74,0 |
| Burkina Faso | 82,0 |
| Burundi (1) | 0,0 |
| Bývalá juhoslovanská republika Macedónsko | 73,5 |
| Cyprus | 100,1 |
| Čad | 114,2 |
| Česká republika | 80,9 |
| Čile | 69,5 |
| Čína | 74,5 |
| Dominikánska republika | 48,5 |
| Džibuti | 94,5 |
| Egypt | 45,6 |
| Ekvádor | 68,1 |
| Eritrea | 39,0 |
| Estónsko | 75,2 |
| Etiópia | 68,1 |
| Fidži | 70,3 |
| Filipíny | 47,2 |
| Gabon | 112,8 |
| Gambia | 36,8 |
| Gruzínsko | 88,2 |
| Ghana | 67,2 |
| Guatemala | 71,6 |
| Guinea | 76,6 |
| Guinea-Bissau | 137,0 |
| Guyana | 57,3 |
| Haiti | 101,4 |
| Honduras (1) | 0,0 |
| Hongkong | 84,2 |
| Chorvátsko | 99,0 |
| India | 47,6 |
| Indonézia | 74,7 |
| Izrael | 88,5 |
| Jamajka | 82,7 |
| Japonsko (Naka) | 125,6 |
| Japonsko (Tokyo) | 133,9 |
| Jemen (1) | 0,0 |
| Jordánsko | 73,2 |
| Južná Afrika | 69,2 |
| Južná Kórea | 90,2 |
| Kambodža | 64,3 |
| Kamerun | 97,9 |
| Kanada | 75,9 |
| Kapverdy | 74,0 |
| Kazachstan | 96,1 |
| Keňa | 72,5 |
| Kirgizsko (1) | 0,0 |
| Kolumbia | 57,5 |
| Kongo | 128,5 |
| Konžská demokratická republika | 137,5 |
| Kostarika | 68,7 |
| Kuba | 88,5 |
| Laos | 67,4 |
| Lesoto | 72,6 |
| Lotyšsko | 72,4 |
| Libanon | 88,9 |
| Libéria (1) | 0,0 |
| Litva | 73,7 |
| Maďarsko | 74,4 |
| Madagaskar | 56,8 |
| Malajzia | 71,4 |
| Malawi | 72,4 |
| Mali | 89,0 |
| Malta | 97,5 |
| Maroko | 82,7 |
| Maurícius | 73,2 |
| Mauritánia | 58,2 |
| Mexiko | 71,1 |
| Mozambik | 75,5 |
| Namíbia | 83,4 |
| Nepál | 65,3 |
| Nikaragua | 64,7 |
| Niger | 87,6 |
| Nigéria | 69,0 |
| Nórsko | 125,1 |
| Nová Kaledónia | 119,8 |
| Nový Zéland (1) | 0,0 |
| Pakistan | 50,1 |
| Papua – Nová Guinea | 76,5 |
| Paraguaj | 62,8 |
| Peru | 78,8 |
| Pobrežie Slonoviny | 108,1 |
| Poľsko | 69,2 |
| Predjordánsko a pásmo Gazy | 86,0 |
| Rumunsko | 49,8 |
| Rusko | 102,5 |
| Rwanda | 77,6 |
| Salvádor (1) | 0,0 |
| Saudská Arábia | 86,0 |
| Senegal | 78,7 |
| Sierra Leone | 70,4 |
| Singapur | 93,6 |
| Slovensko | 84,9 |
| Slovinsko | 82,3 |
| Somálsko (1) | 0,0 |
| Spojené štáty americké (New York) | 103,5 |
| Spojené štáty americké (Washington) | 99,5 |
| Stredoafrická republika | 109,3 |
| Srbsko a Čierna Hora | 61,8 |
| Srí Lanka | 53,6 |
| Sudán | 38,6 |
| Surinam | 53,1 |
| Svazijsko | 70,0 |
| Sýria | 64,3 |
| Šalamúnove ostrovy | 80,8 |
| Švajčiarsko | 117,3 |
| Tadžikistan (1) | 0,0 |
| Taiwan | 86,1 |
| Tanzánia | 57,9 |
| Thajsko | 57,9 |
| Togo | 96,9 |
| Trinidad a Tobago | 69,3 |
| Tunisko | 73,8 |
| Turecko | 78,5 |
| Uganda | 71,9 |
| Ukrajina | 92,0 |
| Uruguaj | 58,5 |
| Vanuatu | 114,7 |
| Venezuela | 63,1 |
| Vietnam | 51,0 |
| Zambia | 47,1 |
| Zimbabwe | 51,9 |

MIESTA URČENIA

Opravné koeficienty júl 2004

Afganistan (1)

0,0

Albánsko

87,7

Alžírsko

83,4

Angola

111,4

Argentína

58,0

Arménsko (1)

0,0

Austrália

93,7

Bangladéš

53,0

Barbados

111,9

Benin

87,0

Bolívia

48,2

Bosna a Hercegovina

72,2

Botswana

68,7

Brazília

55,1

Bulharsko

74,0

Burkina Faso

82,0

Burundi (1)

0,0

Bývalá juhoslovanská republika Macedónsko

73,5

Cyprus

100,1

Čad

114,2

Česká republika

80,9

Čile

69,5

Čína

74,5

Dominikánska republika

48,5

Džibuti

94,5

Egypt

45,6

Ekvádor

68,1

Eritrea

39,0

Estónsko

75,2

Etiópia

68,1

Fidži

70,3

Filipíny

47,2

Gabon

112,8

Gambia

36,8

Gruzínsko

88,2

Ghana

67,2

Guatemala

71,6

Guinea

76,6

Guinea-Bissau

137,0

Guyana

57,3

Haiti

101,4

Honduras (1)

0,0

Hongkong

84,2

Chorvátsko

99,0

India

47,6

Indonézia

74,7

Izrael

88,5

Jamajka

82,7

Japonsko (Naka)

125,6

Japonsko (Tokyo)

133,9

Jemen (1)

0,0

Jordánsko

73,2

Južná Afrika

69,2

Južná Kórea

90,2

Kambodža

64,3

Kamerun

97,9

Kanada

75,9

Kapverdy

74,0

Kazachstan

96,1

Keňa

72,5

Kirgizsko (1)

0,0

Kolumbia

57,5

Kongo

128,5

Konžská demokratická republika

137,5

Kostarika

68,7

Kuba

88,5

Laos

67,4

Lesoto

72,6

Lotyšsko

72,4

Libanon

88,9

Libéria (1)

0,0

Litva

73,7

Maďarsko

74,4

Madagaskar

56,8

Malajzia

71,4

Malawi

72,4

Mali

89,0

Malta

97,5

Maroko

82,7

Maurícius

73,2

Mauritánia

58,2

Mexiko

71,1

Mozambik

75,5

Namíbia

83,4

Nepál

65,3

Nikaragua

64,7

Niger

87,6

Nigéria

69,0

Nórsko

125,1

Nová Kaledónia

119,8

Nový Zéland (1)

0,0

Pakistan

50,1

Papua – Nová Guinea

76,5

Paraguaj

62,8

Peru

78,8

Pobrežie Slonoviny

108,1

Poľsko

69,2

Predjordánsko a pásmo Gazy

86,0

Rumunsko

49,8

Rusko

102,5

Rwanda

77,6

Salvádor (1)

0,0

Saudská Arábia

86,0

Senegal

78,7

Sierra Leone

70,4

Singapur

93,6

Slovensko

84,9

Slovinsko

82,3

Somálsko (1)

0,0

Spojené štáty americké (New York)

103,5

Spojené štáty americké (Washington)

99,5

Stredoafrická republika

109,3

Srbsko a Čierna Hora

61,8

Srí Lanka

53,6

Sudán

38,6

Surinam

53,1

Svazijsko

70,0

Sýria

64,3

Šalamúnove ostrovy

80,8

Švajčiarsko

117,3

Tadžikistan (1)

0,0

Taiwan

86,1

Tanzánia

57,9

Thajsko

57,9

Togo

96,9

Trinidad a Tobago

69,3

Tunisko

73,8

Turecko

78,5

Uganda

71,9

Ukrajina

92,0

Uruguaj

58,5

Vanuatu

114,7

Venezuela

63,1

Vietnam

51,0

Zambia

47,1

Zimbabwe

51,9

---

(1)  Nie je k dispozícii.

---

| 17.2.2005 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 46/7 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2005

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 46/7

---

NARIADENIE RADY (ES) č. 258/2005

zo 14. februára 2005,

ktorým sa menia a dopĺňajú antidumpingové opatrenia uložené nariadením (ES) č. 348/2000 na dovoz určitých bezšvíkových rúr a rúrok zo železa a nelegovanej ocele pôvodom z Chorvátska a Ukrajiny

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 384/96 z 22. decembra 1995 o ochrane pred dovozom dumpingových tovarov z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (1) (základné nariadenie), a najmä na jeho články 11 ods. 3 a 11 ods. 7,

so zreteľom na návrh predložený Komisiou po porade s Poradným výborom,

keďže:

A.   POSTUP

1.   Predchádzajúce vyšetrovanie a súčasné opatrenia

| (1) | Súčasné opatrenia platné pre dovoz určitých bezšvíkových rúr a rúrok zo železa a z nelegovanej ocele pôvodom z Chorvátska a Ukrajiny predstavujú konečné antidumpingové clá uložené nariadením Rady (ES) č. 348/2000 (2) a jeden záväzok prijatý vývozcom v Chorvátsku rozhodnutím Komisie č. 200/137/ES (3). Colná sadzba uplatniteľná na dovoz z Chorvátska je 23 %, zatiaľ čo colná sadzba uplatniteľná na dovoz z Ukrajiny je 38,5 %. |
| --- | --- |

(1)

Súčasné opatrenia platné pre dovoz určitých bezšvíkových rúr a rúrok zo železa a z nelegovanej ocele pôvodom z Chorvátska a Ukrajiny predstavujú konečné antidumpingové clá uložené nariadením Rady (ES) č. 348/2000 (2) a jeden záväzok prijatý vývozcom v Chorvátsku rozhodnutím Komisie č. 200/137/ES (3). Colná sadzba uplatniteľná na dovoz z Chorvátska je 23 %, zatiaľ čo colná sadzba uplatniteľná na dovoz z Ukrajiny je 38,5 %.

2.   Začatie vyšetrovania

| (2) | Komisia oznámila 23. novembra 2002 prostredníctvom oznámenia o začatí vyšetrovania uverejnenom v Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev
   (4) začatie predbežného preskúmania antidumpingových opatrení uplatniteľných na dovoz určitých bezšvíkových rúr a rúrok zo železa alebo z nelegovanej ocele pôvodom z Chorvátska a Ukrajiny a začala vyšetrovanie. |
| --- | --- |

(2)

Komisia oznámila 23. novembra 2002 prostredníctvom oznámenia o začatí vyšetrovania uverejnenom v Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev
   (4) začatie predbežného preskúmania antidumpingových opatrení uplatniteľných na dovoz určitých bezšvíkových rúr a rúrok zo železa alebo z nelegovanej ocele pôvodom z Chorvátska a Ukrajiny a začala vyšetrovanie.

| (3) | Vyšetrovanie sa začalo na základe žiadosti podanej Obranným výborom priemyslu bezšvíkových oceľových rúr Európskej únie v mene výrobcov predstavujúcich viac ako 75 % celkovej výroby Spoločenstva. |
| --- | --- |

(3)

Vyšetrovanie sa začalo na základe žiadosti podanej Obranným výborom priemyslu bezšvíkových oceľových rúr Európskej únie v mene výrobcov predstavujúcich viac ako 75 % celkovej výroby Spoločenstva.

| (4) | Treba uviesť, že v ten istý deň, 23. novembra 2002, sa začalo ďalšie preskúmanie v súvislosti s opatreniami platnými pre dovoz toho istého výrobku, t. j. určitých bezšvíkových rúr a rúrok zo železa a z nelegovanej ocele pôvodom z Poľska, Ruska, Českej republiky, Rumunska a Slovenskej republiky (5). Opatrenia voči Poľsku, Českej republike a Slovenskej republike boli zrušené ako dôsledok rozšírenia Európskej únie 1. mája 2004. S odvolaním sa na nariadenie (ES) č. 1322/2004 (6) sa od 21. júla 2004 súčasné opatrenia na dovoz určitých bezšvíkových rúr a rúrok pôvodom z Ruska a Rumunska dočasne neuplatňujú. Preskúmanie týchto opatrení ešte stále prebieha. |
| --- | --- |

(4)

Treba uviesť, že v ten istý deň, 23. novembra 2002, sa začalo ďalšie preskúmanie v súvislosti s opatreniami platnými pre dovoz toho istého výrobku, t. j. určitých bezšvíkových rúr a rúrok zo železa a z nelegovanej ocele pôvodom z Poľska, Ruska, Českej republiky, Rumunska a Slovenskej republiky (5). Opatrenia voči Poľsku, Českej republike a Slovenskej republike boli zrušené ako dôsledok rozšírenia Európskej únie 1. mája 2004. S odvolaním sa na nariadenie (ES) č. 1322/2004 (6) sa od 21. júla 2004 súčasné opatrenia na dovoz určitých bezšvíkových rúr a rúrok pôvodom z Ruska a Rumunska dočasne neuplatňujú. Preskúmanie týchto opatrení ešte stále prebieha.

3.   Strany zainteresované v procese

| (5) | Komisia oficiálne oboznámila známych zainteresovaných vyvážajúcich výrobcov v Chorvátsku a na Ukrajine, výrobcov, dovozcov, dodávateľov a užívateľov v Spoločenstve a orgány v Chorvátsku a na Ukrajine o otvorení vyšetrovania. Zúčastnené strany dostali príležitosť, aby v časovom limite stanovenom v oznámení o začatí písomne vyjadrili svoje názory a požiadali o vypočutie. |
| --- | --- |

(5)

Komisia oficiálne oboznámila známych zainteresovaných vyvážajúcich výrobcov v Chorvátsku a na Ukrajine, výrobcov, dovozcov, dodávateľov a užívateľov v Spoločenstve a orgány v Chorvátsku a na Ukrajine o otvorení vyšetrovania. Zúčastnené strany dostali príležitosť, aby v časovom limite stanovenom v oznámení o začatí písomne vyjadrili svoje názory a požiadali o vypočutie.

| (6) | Komisia zaslala dotazníky všetkým známym zainteresovaným stranám a všetkým ostatným spoločnostiam, ktoré sa prihlásili do doby uzávierky stanovenej v oznámení o začatí. Odpovede boli obdržané od piatich výrobcov Spoločenstva, jedného dovozcu, jedného vyvážajúceho výrobcu v Chorvátsku, troch vyvážajúcich výrobcov na Ukrajine a troch predajcov spriaznených s ukrajinskými výrobcami. |
| --- | --- |

(6)

Komisia zaslala dotazníky všetkým známym zainteresovaným stranám a všetkým ostatným spoločnostiam, ktoré sa prihlásili do doby uzávierky stanovenej v oznámení o začatí. Odpovede boli obdržané od piatich výrobcov Spoločenstva, jedného dovozcu, jedného vyvážajúceho výrobcu v Chorvátsku, troch vyvážajúcich výrobcov na Ukrajine a troch predajcov spriaznených s ukrajinskými výrobcami.

| (7) | Komisia vyhľadala a preverila všetky informácie, ktoré považovala za potrebné na určenie dumpingu a výslednej ujmy, a vykonala kontroly v priestoroch týchto spoločností:






  a) | Výrobcovia Spoločenstva:






  — | Dalmine Spa, Taliansko, |
| --- | --- | --- | --- |

(7)

Komisia vyhľadala a preverila všetky informácie, ktoré považovala za potrebné na určenie dumpingu a výslednej ujmy, a vykonala kontroly v priestoroch týchto spoločností:

a)

Výrobcovia Spoločenstva:

—

Dalmine Spa, Taliansko,

| — | Productos Tubulares S.A., Španielsko, |
| --- | --- |

—

Productos Tubulares S.A., Španielsko,

| — | Tubos Reunidos S.A., Španielsko, |
| --- | --- |

—

Tubos Reunidos S.A., Španielsko,

| — | Vallourec & Mannesmann, Nemecko, |
| --- | --- |

—

Vallourec & Mannesmann, Nemecko,

| — | Vallourec & Mannesmann, Francúzsko; |
| --- | --- |

—

Vallourec & Mannesmann, Francúzsko;

| b) | Nespriaznení dovozcovia v Spoločenstve:






  — | Comercial de Tubos S.A., Španielsko; |
| --- | --- | --- |

b)

Nespriaznení dovozcovia v Spoločenstve:

—

Comercial de Tubos S.A., Španielsko;

| c) | Vyvážajúci výrobcovia v Chorvátsku:






  — | Mechel Željezara Ltd., Sisak; |
| --- | --- | --- |

c)

Vyvážajúci výrobcovia v Chorvátsku:

—

Mechel Željezara Ltd., Sisak;

| d) | Vyvážajúci výrobcovia na Ukrajine:






  — | CJSC Nikopolsky seamless tubes plant Nikotube, Nikopol, |
| --- | --- | --- |

d)

Vyvážajúci výrobcovia na Ukrajine:

—

CJSC Nikopolsky seamless tubes plant Nikotube, Nikopol,

| — | Dnipropetrovsk Tube Works (DTW), Dnipropetrovsk, |
| --- | --- |

—

Dnipropetrovsk Tube Works (DTW), Dnipropetrovsk,

| — | OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (NTRP), Dnipropetrovsk; |
| --- | --- |

—

OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (NTRP), Dnipropetrovsk;

| e) | Spriaznení predajcovia na Ukrajine:






  — | Time Ltd, Dnipropetrovsk, |
| --- | --- | --- |

e)

Spriaznení predajcovia na Ukrajine:

—

Time Ltd, Dnipropetrovsk,

| — | SGIP Interpipe, Dnipropetrovsk; |
| --- | --- |

—

SGIP Interpipe, Dnipropetrovsk;

| f) | Spriaznení predajcovia vo Švajčiarsku:






  — | SEPCO, Lugano. |
| --- | --- | --- |

f)

Spriaznení predajcovia vo Švajčiarsku:

—

SEPCO, Lugano.

4.   Obdobie vyšetrovania

| (8) | Vyšetrovanie dumpingu a ujmy trvalo od 1. októbra 2001 do 30. septembra 2002 (obdobie vyšetrovania alebo OV). Preskúmanie trendov podstatných pre zhodnotenie ujmy trvalo od 1. januára 1999 do konca obdobia vyšetrovania (príslušné obdobie). |
| --- | --- |

(8)

Vyšetrovanie dumpingu a ujmy trvalo od 1. októbra 2001 do 30. septembra 2002 (obdobie vyšetrovania alebo OV). Preskúmanie trendov podstatných pre zhodnotenie ujmy trvalo od 1. januára 1999 do konca obdobia vyšetrovania (príslušné obdobie).

5.   Príslušný výrobok a podobný výrobok

5.1.   Príslušný výrobok

| (9) | Výrobky, ktoré sú predmetom preskúmania:






  a) | bezšvíkové rúry zo železa alebo z nelegovanej ocele druhu používaného pre ropovody a plynovody s vonkajším priemerom nepresahujúcim 406,4 mm; |
| --- | --- | --- |

(9)

Výrobky, ktoré sú predmetom preskúmania:

a)

bezšvíkové rúry zo železa alebo z nelegovanej ocele druhu používaného pre ropovody a plynovody s vonkajším priemerom nepresahujúcim 406,4 mm;

| b) | bezšvíkové rúrky s okrúhlym prierezom, zo železa alebo nelegovanej ocele, ťahané za studena alebo valcované za studena, okrem presných rúrok; |
| --- | --- |

b)

bezšvíkové rúrky s okrúhlym prierezom, zo železa alebo nelegovanej ocele, ťahané za studena alebo valcované za studena, okrem presných rúrok;

| (c) | ostatné rúrky s okrúhlym prierezom zo železa alebo nelegovanej ocele, okrem rúrok so závitmi alebo rúrok vhodných na rezanie závitov, s vonkajším priemerom nepresahujúcim 406,4 mm, pôvodom z Chorvátska a Ukrajiny (príslušný výrobok), spadajúce pod kódy KN ex 7304 10 10, ex 7304 10 30, 7304 31 99, 7304 39 91 and 7304 39 93. |
| --- | --- |

(c)

ostatné rúrky s okrúhlym prierezom zo železa alebo nelegovanej ocele, okrem rúrok so závitmi alebo rúrok vhodných na rezanie závitov, s vonkajším priemerom nepresahujúcim 406,4 mm, pôvodom z Chorvátska a Ukrajiny (príslušný výrobok), spadajúce pod kódy KN ex 7304 10 10, ex 7304 10 30, 7304 31 99, 7304 39 91 and 7304 39 93.

| (10) | Vyšetrovanie ukázalo, že všetky tieto kategórie si boli dostatočne podobné, aby mohli vytvoriť jeden výrobok, ako bolo dokázané v pôvodnom vyšetrovaní. Z tohto dôvodu a na účely súčasného antidumpingového vyšetrovania sa všetky typy príslušného výrobku pokladajú za jeden výrobok. |
| --- | --- |

(10)

Vyšetrovanie ukázalo, že všetky tieto kategórie si boli dostatočne podobné, aby mohli vytvoriť jeden výrobok, ako bolo dokázané v pôvodnom vyšetrovaní. Z tohto dôvodu a na účely súčasného antidumpingového vyšetrovania sa všetky typy príslušného výrobku pokladajú za jeden výrobok.

5.2.   Podobný výrobok

| (11) | Ako i v pôvodnom vyšetrovaní, ani teraz sa nenašli rozdiely medzi príslušným výrobkom a bezšvíkovými rúrami a rúrkami vyrobenými a predávanými na domácom trhu v Chorvátsku. |
| --- | --- |

(11)

Ako i v pôvodnom vyšetrovaní, ani teraz sa nenašli rozdiely medzi príslušným výrobkom a bezšvíkovými rúrami a rúrkami vyrobenými a predávanými na domácom trhu v Chorvátsku.

| (12) | Podobne sa nenašli žiadne rozdiely medzi príslušným výrobkom a bezšvíkovými rúrami a rúrkami vyrobenými výrobcami Spoločenstva a predávanými na trhu Spoločenstva. Obidva výrobky zdieľajú rovnaké fyzické a chemické vlastnosti a spôsob použitia. Navyše obidva výrobky vyhovujú priemyselným normám ako DIN, API alebo ASTM. Preto sa považujú za podobné výrobky v zmysle článku 1 ods. 4 základného nariadenia. |
| --- | --- |

(12)

Podobne sa nenašli žiadne rozdiely medzi príslušným výrobkom a bezšvíkovými rúrami a rúrkami vyrobenými výrobcami Spoločenstva a predávanými na trhu Spoločenstva. Obidva výrobky zdieľajú rovnaké fyzické a chemické vlastnosti a spôsob použitia. Navyše obidva výrobky vyhovujú priemyselným normám ako DIN, API alebo ASTM. Preto sa považujú za podobné výrobky v zmysle článku 1 ods. 4 základného nariadenia.

B.   DUMPING

1.   Chorvátsko

1.1.   Spolupráca

| (13) | Čo sa týka Chorvátska, jeden vyvážajúci výrobca, Mechel Željezara Ltd., predstavoval celkový vývoz príslušného výrobku do Spoločenstva. Mechel Željezara Ltd. je nový názov spoločnosti, ktorá spolupracovala pri pôvodnom vyšetrovaní pod názvom Željezara Sisak d.d., ale ktorá oficiálne zmenila svoj názov dvakrát od zavedenia súčasných opatrení na základe následných zmien vo vlastníctve (7). |
| --- | --- |

(13)

Čo sa týka Chorvátska, jeden vyvážajúci výrobca, Mechel Željezara Ltd., predstavoval celkový vývoz príslušného výrobku do Spoločenstva. Mechel Željezara Ltd. je nový názov spoločnosti, ktorá spolupracovala pri pôvodnom vyšetrovaní pod názvom Željezara Sisak d.d., ale ktorá oficiálne zmenila svoj názov dvakrát od zavedenia súčasných opatrení na základe následných zmien vo vlastníctve (7).

| (14) | Počas pôvodného vyšetrovania prijala Mechel Željezara Ltd. záväzok pod svojím pôvodným menom (8). Keď sa začalo vyšetrovanie s cieľom preskúmať úroveň a formu opatrení, bol tento záväzok taktiež predmetom revízneho vyšetrovania (pozri úvodné ustanovenia 135 až 137 uvedené nižšie). |
| --- | --- |

(14)

Počas pôvodného vyšetrovania prijala Mechel Željezara Ltd. záväzok pod svojím pôvodným menom (8). Keď sa začalo vyšetrovanie s cieľom preskúmať úroveň a formu opatrení, bol tento záväzok taktiež predmetom revízneho vyšetrovania (pozri úvodné ustanovenia 135 až 137 uvedené nižšie).

1.2.   Bežná hodnota

| (15) | Najskôr sa určilo, či bol domáci predaj podobného výrobku zo strany Mechel Željezara Ltd. reprezentatívny v porovnaní s celkovým vývozným predajom tejto spoločnosti Spoločenstvu. V súlade s článkom 2 ods. 2 základného nariadenia sa domáci predaj považuje za reprezentatívny, keďže celkový objem domáceho predaja predstavuje minimálne 5 % celkového objemu vývozného predaja Spoločenstvu. |
| --- | --- |

(15)

Najskôr sa určilo, či bol domáci predaj podobného výrobku zo strany Mechel Željezara Ltd. reprezentatívny v porovnaní s celkovým vývozným predajom tejto spoločnosti Spoločenstvu. V súlade s článkom 2 ods. 2 základného nariadenia sa domáci predaj považuje za reprezentatívny, keďže celkový objem domáceho predaja predstavuje minimálne 5 % celkového objemu vývozného predaja Spoločenstvu.

| (16) | Následne sa pri definovaní typov výrobku podľa kódov KN, pod ktorými je výrobok klasifikovaný, preskúmalo, či bol domáci predaj každého typu výrobku reprezentatívny. Domáci predaj určitého typu výrobku sa považoval za dostatočne reprezentatívny, ak celkový objem domáceho predaja tohto typu predstavoval počas OV minimálne 5 % celkového objemu predaja porovnateľného typu výrobku vyvážaného do Spoločenstva. Zistilo sa, že všetky typy výrobkov predávané spoločnosťou na vývoz do Spoločenstva mali reprezentatívny domáci predaj. |
| --- | --- |

(16)

Následne sa pri definovaní typov výrobku podľa kódov KN, pod ktorými je výrobok klasifikovaný, preskúmalo, či bol domáci predaj každého typu výrobku reprezentatívny. Domáci predaj určitého typu výrobku sa považoval za dostatočne reprezentatívny, ak celkový objem domáceho predaja tohto typu predstavoval počas OV minimálne 5 % celkového objemu predaja porovnateľného typu výrobku vyvážaného do Spoločenstva. Zistilo sa, že všetky typy výrobkov predávané spoločnosťou na vývoz do Spoločenstva mali reprezentatívny domáci predaj.

| (17) | Taktiež sa preskúmalo, či domáci predaj každého typu výrobku môže byť považovaný za uskutočnený v rámci bežného obchodného toku prostredníctvom určenia podielu ziskového predaja príslušného typu nezávislým zákazníkom. V prípadoch, keď objem predaja určitého typu výrobku predávaného za čistú predajnú cenu rovnú alebo vyššiu ako jednotkové náklady, predstavoval viac ako 80 % celkového objemu predaja tohto typu a keď sa hmotnostná priemerná cena tohto typu rovnala alebo bola vyššia ako jednotkové náklady, odvíjala sa bežná hodnota od skutočnej domácej ceny vypočítanej ako hmotnostný priemer cien celkového domáceho predaja tohto typu výrobku uskutočneného počas OV nezávisle od toho, či tieto predaje boli ziskové alebo nie. Toto bol prípad dvoch typov výrobkov. |
| --- | --- |

(17)

Taktiež sa preskúmalo, či domáci predaj každého typu výrobku môže byť považovaný za uskutočnený v rámci bežného obchodného toku prostredníctvom určenia podielu ziskového predaja príslušného typu nezávislým zákazníkom. V prípadoch, keď objem predaja určitého typu výrobku predávaného za čistú predajnú cenu rovnú alebo vyššiu ako jednotkové náklady, predstavoval viac ako 80 % celkového objemu predaja tohto typu a keď sa hmotnostná priemerná cena tohto typu rovnala alebo bola vyššia ako jednotkové náklady, odvíjala sa bežná hodnota od skutočnej domácej ceny vypočítanej ako hmotnostný priemer cien celkového domáceho predaja tohto typu výrobku uskutočneného počas OV nezávisle od toho, či tieto predaje boli ziskové alebo nie. Toto bol prípad dvoch typov výrobkov.

| (18) | V prípade, keď objem ziskového predaja typu výrobku predstavoval 80 % alebo menej, ale minimálne 10 % celkového objemu predaja tohto typu, alebo keď bola hmotnostná priemerná cena takéhoto predaja nižšia ako jednotkové náklady, odvíjala sa bežná hodnota od skutočnej domácej ceny vypočítanej ako hmotnostný priemer výlučne ziskového predaja týchto typov. Toto bol prípad jedného typu výrobku. |
| --- | --- |

(18)

V prípade, keď objem ziskového predaja typu výrobku predstavoval 80 % alebo menej, ale minimálne 10 % celkového objemu predaja tohto typu, alebo keď bola hmotnostná priemerná cena takéhoto predaja nižšia ako jednotkové náklady, odvíjala sa bežná hodnota od skutočnej domácej ceny vypočítanej ako hmotnostný priemer výlučne ziskového predaja týchto typov. Toto bol prípad jedného typu výrobku.

| (19) | Pre štvrtý typ výrobku bolo ziskových menej ako 10 % objemu domáceho predaja počas OV. Preto sa usudzovalo, že tento určitý typ výrobku sa nepredával v dostatočných množstvách tak, aby domáce ceny mohli poskytnúť vhodný základ pre určenie bežnej hodnoty, a musela sa použiť iná metóda. V tomto prípade sa použila zostavená bežná hodnota v súlade s článkom 2 ods. 3 základného nariadenia. Bežná hodnota bola zostavená tak, že k výrobným nákladom vyvážaného typu, v prípade potreby upraveným, sa pripočítalo primerané percento na predajné, všeobecné a správne náklady („SG&A“) a primeraná marža zisku na základe skutočných údajov týkajúcich sa výroby a predaja podobného výrobku v bežnom obchodnom toku vyvážajúcim výrobcom v procese vyšetrovania v súlade s prvou vetou článku 2 ods. 6 základného nariadenia. |
| --- | --- |

(19)

Pre štvrtý typ výrobku bolo ziskových menej ako 10 % objemu domáceho predaja počas OV. Preto sa usudzovalo, že tento určitý typ výrobku sa nepredával v dostatočných množstvách tak, aby domáce ceny mohli poskytnúť vhodný základ pre určenie bežnej hodnoty, a musela sa použiť iná metóda. V tomto prípade sa použila zostavená bežná hodnota v súlade s článkom 2 ods. 3 základného nariadenia. Bežná hodnota bola zostavená tak, že k výrobným nákladom vyvážaného typu, v prípade potreby upraveným, sa pripočítalo primerané percento na predajné, všeobecné a správne náklady („SG&A“) a primeraná marža zisku na základe skutočných údajov týkajúcich sa výroby a predaja podobného výrobku v bežnom obchodnom toku vyvážajúcim výrobcom v procese vyšetrovania v súlade s prvou vetou článku 2 ods. 6 základného nariadenia.

1.3.   Vývozná cena

| (20) | Vyšetrovanie ukázalo, že vývozný predaj Mechel Željezara Ltd. sa uskutočnil výlučne priamo nespriazneným zákazníkom v Spoločenstve. |
| --- | --- |

(20)

Vyšetrovanie ukázalo, že vývozný predaj Mechel Željezara Ltd. sa uskutočnil výlučne priamo nespriazneným zákazníkom v Spoločenstve.

| (21) | Z tohto dôvodu bola vývozná cena stanovená na základe vývozných cien skutočne zaplatených alebo splatných za príslušný výrobok pri predaji prvému nezávislému zákazníkovi v Spoločenstve v súlade s článkom 2 ods. 8 základného nariadenia. |
| --- | --- |

(21)

Z tohto dôvodu bola vývozná cena stanovená na základe vývozných cien skutočne zaplatených alebo splatných za príslušný výrobok pri predaji prvému nezávislému zákazníkovi v Spoločenstve v súlade s článkom 2 ods. 8 základného nariadenia.

1.4.   Porovnanie

| (22) | Bežná hodnota a vývozná cena boli porovnané na základe franko hranice. S cieľom zabezpečiť spravodlivé porovnanie normálnej hodnoty a vývoznej ceny boli formou úprav patrične zohľadnené rozdiely, ktoré vplývajú na porovnateľnosť cien v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia. |
| --- | --- |

(22)

Bežná hodnota a vývozná cena boli porovnané na základe franko hranice. S cieľom zabezpečiť spravodlivé porovnanie normálnej hodnoty a vývoznej ceny boli formou úprav patrične zohľadnené rozdiely, ktoré vplývajú na porovnateľnosť cien v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia.

| (23) | V súlade s uvedeným boli podľa možnosti zohľadnené rozdiely v cestovných nákladoch, nákladoch na manipuláciu a naloženie, vedľajšie náklady, úverové náklady a provízie na základe overených dokladov. |
| --- | --- |

(23)

V súlade s uvedeným boli podľa možnosti zohľadnené rozdiely v cestovných nákladoch, nákladoch na manipuláciu a naloženie, vedľajšie náklady, úverové náklady a provízie na základe overených dokladov.

1.5.   Dumpingová marža

| (24) | V súlade s článkom 2 ods. 11 základného nariadenia bola upravená hmotnostná priemerná bežná hodnota podľa typu výrobku porovnaná s upravenou hmotnostnou priemernou vývoznou cenou každého korešpondujúceho typu príslušného výrobku. |
| --- | --- |

(24)

V súlade s článkom 2 ods. 11 základného nariadenia bola upravená hmotnostná priemerná bežná hodnota podľa typu výrobku porovnaná s upravenou hmotnostnou priemernou vývoznou cenou každého korešpondujúceho typu príslušného výrobku.

| (25) | Na základe tohto porovnania sa zistila prítomnosť dumpingu. Dumpingová marža vyjadrená v percentách ceny CIF na hraniciach Spoločenstva bez cla je nasledovná:






  Mechel Željezara Ltd. | 38,9 % |
| --- | --- | --- |

(25)

Na základe tohto porovnania sa zistila prítomnosť dumpingu. Dumpingová marža vyjadrená v percentách ceny CIF na hraniciach Spoločenstva bez cla je nasledovná:

Mechel Željezara Ltd.

38,9 %

| (26) | Táto dumpingová marža je pod hranicou dumpingovej marže zistenej počas pôvodného vyšetrovania. Pretože spolupráca bola na vysokej úrovni (všetky vývozy príslušného výrobku z Chorvátska do Spoločenstva), zvyšná dumpingová marža bola stanovená na takej istej úrovni ako dumpingová marža určená pre Mechel Željezara Ltd., konkrétne 38,9 %. |
| --- | --- |

(26)

Táto dumpingová marža je pod hranicou dumpingovej marže zistenej počas pôvodného vyšetrovania. Pretože spolupráca bola na vysokej úrovni (všetky vývozy príslušného výrobku z Chorvátska do Spoločenstva), zvyšná dumpingová marža bola stanovená na takej istej úrovni ako dumpingová marža určená pre Mechel Željezara Ltd., konkrétne 38,9 %.

2.   Ukrajina

2.1.   Prístup trhového hospodárstva (MET)

| (27) | Podľa článku 2 ods. 7 písm. b) základného nariadenia sa v procese antidumpingového vyšetrovania v súvislosti s dovozom pôvodom z Ukrajiny stanoví bežná hodnota v súlade s odsekmi 1 až 6 uvedeného článku pre tých vyvážajúcich výrobcov, ktorí môžu dokázať, že spĺňajú kritéria stanovené v článku 2 ods. 7 písm. c) tohto nariadenia, t. j. že prevládajú podmienky trhového hospodárstva v súvislosti s výrobou a predajom podobného výrobku. |
| --- | --- |

(27)

Podľa článku 2 ods. 7 písm. b) základného nariadenia sa v procese antidumpingového vyšetrovania v súvislosti s dovozom pôvodom z Ukrajiny stanoví bežná hodnota v súlade s odsekmi 1 až 6 uvedeného článku pre tých vyvážajúcich výrobcov, ktorí môžu dokázať, že spĺňajú kritéria stanovené v článku 2 ods. 7 písm. c) tohto nariadenia, t. j. že prevládajú podmienky trhového hospodárstva v súvislosti s výrobou a predajom podobného výrobku.

| (28) | Iba pre informatívne účely sú v zhrnutej forme nižšie stručne uvedené kritéria pre MET:






  1. | obchodné rozhodnutia a náklady sa stanovujú na základe trhových signálov a bez závažnejšieho zásahu štátu; |
| --- | --- | --- |

(28)

Iba pre informatívne účely sú v zhrnutej forme nižšie stručne uvedené kritéria pre MET:

1.

obchodné rozhodnutia a náklady sa stanovujú na základe trhových signálov a bez závažnejšieho zásahu štátu;

| 2. | firmy majú jeden jednoznačný súbor účtovných záznamov, ktoré sú predmetom nezávislého auditu v súlade s medzinárodnými účtovnými štandardmi (IAS), a ktoré sa uplatňujú na všetky účely; |
| --- | --- |

2.

firmy majú jeden jednoznačný súbor účtovných záznamov, ktoré sú predmetom nezávislého auditu v súlade s medzinárodnými účtovnými štandardmi (IAS), a ktoré sa uplatňujú na všetky účely;

| 3. | nevyskytujú sa žiadne závažnejšie deformácie pochádzajúce z bývalého systému netrhového hospodárstva; |
| --- | --- |

3.

nevyskytujú sa žiadne závažnejšie deformácie pochádzajúce z bývalého systému netrhového hospodárstva;

| 4. | právna istota a stabilita sú zaručené právnymi predpismi v oblasti konkurzného konania a vlastníckych vzťahov; |
| --- | --- |

4.

právna istota a stabilita sú zaručené právnymi predpismi v oblasti konkurzného konania a vlastníckych vzťahov;

| 5. | výmenné kurzy sa realizujú na základe trhovej sadzby. |
| --- | --- |

5.

výmenné kurzy sa realizujú na základe trhovej sadzby.

| (29) | Žiadosti o MET podľa článku 2 ods. 7 písm. b) základného nariadenia boli obdržané od dvoch skupín spoločností:






  a) | výrobnej spoločnosti Dnipropetrovsk Tube Works (DTW) a jej spriazneného predajcu na Ukrajine Time Ltd.; |
| --- | --- | --- |

(29)

Žiadosti o MET podľa článku 2 ods. 7 písm. b) základného nariadenia boli obdržané od dvoch skupín spoločností:

a)

výrobnej spoločnosti Dnipropetrovsk Tube Works (DTW) a jej spriazneného predajcu na Ukrajine Time Ltd.;

| b) | spriaznených výrobných spoločností OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (NTRP) a CJSC Nikopolsky seamless tubes plant „Nikotube“ a ich spriazneného predajcu na Ukrajine, SGIP Interpipe. |
| --- | --- |

b)

spriaznených výrobných spoločností OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (NTRP) a CJSC Nikopolsky seamless tubes plant „Nikotube“ a ich spriazneného predajcu na Ukrajine, SGIP Interpipe.

| (30) | Žiadosti boli analyzované na základe piatich kritérií stanovených v článku 2 ods. 7 písm. c) základného nariadenia. |
| --- | --- |

(30)

Žiadosti boli analyzované na základe piatich kritérií stanovených v článku 2 ods. 7 písm. c) základného nariadenia.

| (31) | V prípade prvej skupiny sa zistilo, že záznamy výrobnej spoločnosti sú nespoľahlivé z dôvodu chybných údajov a nesprávneho uplatňovania účtovných princípov podľa IAS 1. Taktiež sa zistilo, že tá istá spoločnosť sa nachádzala v stave insolventnosti a patrila do kategórie spoločností, ktoré podľa právnych predpisov pre konkurzné konanie užívali osobitný status, ktorý popieral právnu istotu v súvislosti s prevádzkou takýchto spoločností. Preto bolo stanovené, že táto skupina spoločností nespĺňala druhé a štvrté kritérium článku 2 ods. 7 písm. c) základného nariadenia. |
| --- | --- |

(31)

V prípade prvej skupiny sa zistilo, že záznamy výrobnej spoločnosti sú nespoľahlivé z dôvodu chybných údajov a nesprávneho uplatňovania účtovných princípov podľa IAS 1. Taktiež sa zistilo, že tá istá spoločnosť sa nachádzala v stave insolventnosti a patrila do kategórie spoločností, ktoré podľa právnych predpisov pre konkurzné konanie užívali osobitný status, ktorý popieral právnu istotu v súvislosti s prevádzkou takýchto spoločností. Preto bolo stanovené, že táto skupina spoločností nespĺňala druhé a štvrté kritérium článku 2 ods. 7 písm. c) základného nariadenia.

| (32) | V prípade druhej skupiny sa zistilo, že ani jedna z výrobných spoločností nemala jeden jednoznačný súbor základných účtovných záznamov, ktoré by boli predmetom nezávislého auditu v súlade s medzinárodnými účtovnými štandardmi, používaný na všetky účely, pretože obidve spoločnosti mali niekoľko súborov základných účtovných záznamov používaných na rôzne účely. Navyše sa zistilo, že značné nezrovnalosti pochádzajúce z bývalého systému netrhového hospodárstva vo forme bezúročných pôžičiek nesledovaných štátom, odpustenia dlhov značných objemov a daňovej zadĺženosti ovplyvnili nákladovú štruktúru a finančnú situáciu skupiny. Preto bolo stanovené, že táto skupina spoločností nespĺňala druhé a tretie kritérium článku 2 ods. 7 písm. c) základného nariadenia. |
| --- | --- |

(32)

V prípade druhej skupiny sa zistilo, že ani jedna z výrobných spoločností nemala jeden jednoznačný súbor základných účtovných záznamov, ktoré by boli predmetom nezávislého auditu v súlade s medzinárodnými účtovnými štandardmi, používaný na všetky účely, pretože obidve spoločnosti mali niekoľko súborov základných účtovných záznamov používaných na rôzne účely. Navyše sa zistilo, že značné nezrovnalosti pochádzajúce z bývalého systému netrhového hospodárstva vo forme bezúročných pôžičiek nesledovaných štátom, odpustenia dlhov značných objemov a daňovej zadĺženosti ovplyvnili nákladovú štruktúru a finančnú situáciu skupiny. Preto bolo stanovené, že táto skupina spoločností nespĺňala druhé a tretie kritérium článku 2 ods. 7 písm. c) základného nariadenia.

| (33) | Pretože spoločnosť alebo skupina spoločností musí spĺňať všetkých päť kritérií článku 2 ods. 7 písm. c) základného nariadenia, aby jej bol udelený prístup trhového hospodárstva, čomu v tomto prípade tak nie je, pre obidve skupiny bol MET zamietnutý. |
| --- | --- |

(33)

Pretože spoločnosť alebo skupina spoločností musí spĺňať všetkých päť kritérií článku 2 ods. 7 písm. c) základného nariadenia, aby jej bol udelený prístup trhového hospodárstva, čomu v tomto prípade tak nie je, pre obidve skupiny bol MET zamietnutý.

| (34) | Obidve skupiny spoločností tvrdili, že Komisia rozhodla o ich prihláškach o MET po uplynutí troch mesiacov uvedených v článku 2 ods. 7 písm. c) základného nariadenia, a preto toto rozhodnutie nebolo platné. V tomto smere sa uvádza, že Komisia poskytla niekoľko predĺžení doby uzávierky zainteresovaným ukrajinským vyvážajúcim výrobcom, ktorí mali podstatné ťažkosti s vyplnením žiadosti o MET v rámci doby uzávierky stanovenej v oznámení o začatí. Taktiež sa uvádza, že obdržané žiadosti o MET boli nedostatočné a vyžadovali niekoľko podstatných objasnení a dodatočných informácií, čo spôsobilo oneskorenie vyšetrovania. Napokon komplexnosť viacerých záležitostí ako štruktúra spoločností a predajné kanály ako i vážne problémy v súvislosti s účtami spoločnosti predĺžili dobu analýzy. S ohľadom na uvedené nebolo možné rozhodnúť o obdržaných žiadostiach o MET v rámci troch mesiacov od začatia. |
| --- | --- |

(34)

Obidve skupiny spoločností tvrdili, že Komisia rozhodla o ich prihláškach o MET po uplynutí troch mesiacov uvedených v článku 2 ods. 7 písm. c) základného nariadenia, a preto toto rozhodnutie nebolo platné. V tomto smere sa uvádza, že Komisia poskytla niekoľko predĺžení doby uzávierky zainteresovaným ukrajinským vyvážajúcim výrobcom, ktorí mali podstatné ťažkosti s vyplnením žiadosti o MET v rámci doby uzávierky stanovenej v oznámení o začatí. Taktiež sa uvádza, že obdržané žiadosti o MET boli nedostatočné a vyžadovali niekoľko podstatných objasnení a dodatočných informácií, čo spôsobilo oneskorenie vyšetrovania. Napokon komplexnosť viacerých záležitostí ako štruktúra spoločností a predajné kanály ako i vážne problémy v súvislosti s účtami spoločnosti predĺžili dobu analýzy. S ohľadom na uvedené nebolo možné rozhodnúť o obdržaných žiadostiach o MET v rámci troch mesiacov od začatia.

| (35) | V tejto súvislosti sa uvádza, že nedodržanie tohto termínu nemá žiadne zjavné právne dôsledky, pretože spoločnostiam bola rovnako poskytnutá možnosť pripomienkovania. Navyše sa uvádza, že tieto skupiny spoločností neuviedli žiadne negatívne dôsledky, ktoré by boli spôsobené dlhšou dobou potrebnou na rozhodnutie o MET. |
| --- | --- |

(35)

V tejto súvislosti sa uvádza, že nedodržanie tohto termínu nemá žiadne zjavné právne dôsledky, pretože spoločnostiam bola rovnako poskytnutá možnosť pripomienkovania. Navyše sa uvádza, že tieto skupiny spoločností neuviedli žiadne negatívne dôsledky, ktoré by boli spôsobené dlhšou dobou potrebnou na rozhodnutie o MET.

| (36) | Na základe uvedeného sa dospelo k záveru, že platné rozhodnutie v súvislosti s MET môže byť vykonané aj po trojmesačnom období a žiadosti zainteresovaných skupín spoločností boli preto zamietnuté. |
| --- | --- |

(36)

Na základe uvedeného sa dospelo k záveru, že platné rozhodnutie v súvislosti s MET môže byť vykonané aj po trojmesačnom období a žiadosti zainteresovaných skupín spoločností boli preto zamietnuté.

| (37) | Zistenia Komisie boli ďalej napadnuté obidvoma skupinami spoločností; neboli však predložené žiadne argumenty na účely zmeny rozhodnutia o MET. |
| --- | --- |

(37)

Zistenia Komisie boli ďalej napadnuté obidvoma skupinami spoločností; neboli však predložené žiadne argumenty na účely zmeny rozhodnutia o MET.

| (38) | Priemyslu Spoločenstva bola poskytnutá možnosť pripomienkovania a tento neodporoval uvedeným zisteniam. |
| --- | --- |

(38)

Priemyslu Spoločenstva bola poskytnutá možnosť pripomienkovania a tento neodporoval uvedeným zisteniam.

2.2.   Individuálny prístup

| (39) | Podľa článku 9 ods. 5 základného nariadenia sa celoštátne clo, ak existuje, zavádza pre krajiny, ktoré spadajú pod článok 2 ods. 7 písm. a) základného nariadenia, okrem prípadov, keď sú spoločnosti schopné preukázať, že ich vývozné ceny a množstvá, ako aj podmienky a predajné podmienky sú určované voľne, že výmenné kurzy sa realizujú na základe trhových sadzieb, a že neexistuje štátna intervencia v rozsahu, ktorý by dovoľoval obchádzanie opatrení v prípade, ak vývozcovia majú rôzne colné sadzby. |
| --- | --- |

(39)

Podľa článku 9 ods. 5 základného nariadenia sa celoštátne clo, ak existuje, zavádza pre krajiny, ktoré spadajú pod článok 2 ods. 7 písm. a) základného nariadenia, okrem prípadov, keď sú spoločnosti schopné preukázať, že ich vývozné ceny a množstvá, ako aj podmienky a predajné podmienky sú určované voľne, že výmenné kurzy sa realizujú na základe trhových sadzieb, a že neexistuje štátna intervencia v rozsahu, ktorý by dovoľoval obchádzanie opatrení v prípade, ak vývozcovia majú rôzne colné sadzby.

| (40) | Tí istí ukrajinskí vyvážajúci výrobcovia, ktorí nesplnili kritériá MET, alternatívne požiadali o individuálny prístup (IT) podľa článku 9 ods. 5 základného nariadenia. Komisia si následne vyžiadala a overila všetky informácie, ktoré považovala za potrebné na účely rozhodnutia, či tieto dve skupiny spoločností spĺňajú podmienky pre IT. Zistilo sa, že obidve skupiny spoločností spĺňajú podmienky stanovené v článku 9 ods. 5 základného nariadenia, a preto sa považovalo za oprávnené udeliť IT obidvom skupinám spoločností. |
| --- | --- |

(40)

Tí istí ukrajinskí vyvážajúci výrobcovia, ktorí nesplnili kritériá MET, alternatívne požiadali o individuálny prístup (IT) podľa článku 9 ods. 5 základného nariadenia. Komisia si následne vyžiadala a overila všetky informácie, ktoré považovala za potrebné na účely rozhodnutia, či tieto dve skupiny spoločností spĺňajú podmienky pre IT. Zistilo sa, že obidve skupiny spoločností spĺňajú podmienky stanovené v článku 9 ods. 5 základného nariadenia, a preto sa považovalo za oprávnené udeliť IT obidvom skupinám spoločností.

2.3.   Analogická krajina

| (41) | Podľa článku 2 ods. 7 písm. a) základného nariadenia sa musí bežná hodnota pre vyvážajúcich výrobcov, ktorým nebol udelený MET, stanoviť na základe cien alebo zostavenej hodnoty v príslušnej analogickej krajine pre výrobky porovnateľné s tými, ktoré vyvážajú ukrajinskí vyvážajúci výrobcovia do Spoločenstva. |
| --- | --- |

(41)

Podľa článku 2 ods. 7 písm. a) základného nariadenia sa musí bežná hodnota pre vyvážajúcich výrobcov, ktorým nebol udelený MET, stanoviť na základe cien alebo zostavenej hodnoty v príslušnej analogickej krajine pre výrobky porovnateľné s tými, ktoré vyvážajú ukrajinskí vyvážajúci výrobcovia do Spoločenstva.

| (42) | Chorvátsko bolo analogickou krajinou, ktorá sa použila pri pôvodnom vyšetrovaní. V oznámení o začatí sa opäť počítalo s Chorvátskom ako s analogickou krajinou na účely stanovenia bežnej hodnoty pre Ukrajinu. Pretože žiadna zo zainteresovaných strán nenamietala proti tejto možnosti, rozhodlo sa, že Chorvátsko bude použité ako analogická krajina taktiež v rámci tohto vyšetrovania. |
| --- | --- |

(42)

Chorvátsko bolo analogickou krajinou, ktorá sa použila pri pôvodnom vyšetrovaní. V oznámení o začatí sa opäť počítalo s Chorvátskom ako s analogickou krajinou na účely stanovenia bežnej hodnoty pre Ukrajinu. Pretože žiadna zo zainteresovaných strán nenamietala proti tejto možnosti, rozhodlo sa, že Chorvátsko bude použité ako analogická krajina taktiež v rámci tohto vyšetrovania.

2.4.   Bežná hodnota

| (43) | Podľa článku 2 ods. 7 písm. a) základného nariadenia sa bežná hodnota pre Ukrajinu stanovila na základe overených informácií obdržaných od jediného výrobcu v analogickej krajine, t. j. na základe všetkých cien zaplatených alebo splatných na domácom trhu v Chorvátsku pre porovnateľné typy výrobku alebo zostavenej hodnoty v Chorvátsku pre porovnateľné typy výrobku. V rámci stanovenia bežnej hodnoty pre Ukrajinu sa použila tá istá metodológia ako uvedená v úvodných ustanoveniach 15 až 19. |
| --- | --- |

(43)

Podľa článku 2 ods. 7 písm. a) základného nariadenia sa bežná hodnota pre Ukrajinu stanovila na základe overených informácií obdržaných od jediného výrobcu v analogickej krajine, t. j. na základe všetkých cien zaplatených alebo splatných na domácom trhu v Chorvátsku pre porovnateľné typy výrobku alebo zostavenej hodnoty v Chorvátsku pre porovnateľné typy výrobku. V rámci stanovenia bežnej hodnoty pre Ukrajinu sa použila tá istá metodológia ako uvedená v úvodných ustanoveniach 15 až 19.

| (44) | Bolo stanovené, že pre typ výrobku zodpovedajúci kódu KN 7304 31 99 (za studena ťahané alebo za studena valcované rúrky) neexistovala v Chorvátsku domáca výroba. Celkovo tieto vývozy predstavovali iba 6,2 % ukrajinského vývozu príslušného výrobku do Spoločenstva. V prípade jednej skupiny spoločností však predstavovalo počas OV vyvážané množstvo tohto typu výrobku do Spoločenstva okolo 40 % jej celkového vývozu príslušného výrobku do Spoločenstva. |
| --- | --- |

(44)

Bolo stanovené, že pre typ výrobku zodpovedajúci kódu KN 7304 31 99 (za studena ťahané alebo za studena valcované rúrky) neexistovala v Chorvátsku domáca výroba. Celkovo tieto vývozy predstavovali iba 6,2 % ukrajinského vývozu príslušného výrobku do Spoločenstva. V prípade jednej skupiny spoločností však predstavovalo počas OV vyvážané množstvo tohto typu výrobku do Spoločenstva okolo 40 % jej celkového vývozu príslušného výrobku do Spoločenstva.

| (45) | Na základe dostupných údajov sa dospelo k záveru, že ostatné typy výrobkov, ktoré boli predmetom vyšetrovania, neboli porovnateľné s týmto typom výrobku a že zostavenie bežnej hodnoty pre tento určitý typ výrobku na základe bežnej hodnoty pre ostatné typy výrobku by neprinieslo spoľahlivý číselný údaj. Z dôvodu komplexnejšieho výrobného procesu sa taktiež zdalo, že bežná hodnota tohto typu výrobku by bola podstatne vyššia ako bežná hodnota ostatných typov výrobku. Hoci vývozné ceny za studena ťahaných alebo za studena valcovaných rúrok boli v priemere vyššie ako vývozné ceny ostatných typov výrobku, zaradenie tohto typu výrobku do výpočtu by s najväčšou pravdepodobnosťou viedlo k vyššej dumpingovej marži. Ako bolo doposiaľ uvedené v úvodnom ustanovení 127, marža ujmy je značne nižšia ako dumpingová marža zistená bez zaradenia tohto typu výrobku, a preto bude slúžiť ako základ pre stanovenie miery opatrení. V tomto ohľade sa nepovažovalo za potrebné naďalej sa venovať tejto záležitosti. Typ výrobku zodpovedajúci kódu KN 7304 31 99 bol preto vyradený z výpočtov. |
| --- | --- |

(45)

Na základe dostupných údajov sa dospelo k záveru, že ostatné typy výrobkov, ktoré boli predmetom vyšetrovania, neboli porovnateľné s týmto typom výrobku a že zostavenie bežnej hodnoty pre tento určitý typ výrobku na základe bežnej hodnoty pre ostatné typy výrobku by neprinieslo spoľahlivý číselný údaj. Z dôvodu komplexnejšieho výrobného procesu sa taktiež zdalo, že bežná hodnota tohto typu výrobku by bola podstatne vyššia ako bežná hodnota ostatných typov výrobku. Hoci vývozné ceny za studena ťahaných alebo za studena valcovaných rúrok boli v priemere vyššie ako vývozné ceny ostatných typov výrobku, zaradenie tohto typu výrobku do výpočtu by s najväčšou pravdepodobnosťou viedlo k vyššej dumpingovej marži. Ako bolo doposiaľ uvedené v úvodnom ustanovení 127, marža ujmy je značne nižšia ako dumpingová marža zistená bez zaradenia tohto typu výrobku, a preto bude slúžiť ako základ pre stanovenie miery opatrení. V tomto ohľade sa nepovažovalo za potrebné naďalej sa venovať tejto záležitosti. Typ výrobku zodpovedajúci kódu KN 7304 31 99 bol preto vyradený z výpočtov.

2.5.   Vývozná cena

| (46) | Obidve skupiny spoločností na Ukrajine uskutočnili celý svoj vývozný predaj Spoločenstvu prostredníctvom spriaznenej predajnej spoločnosti situovanej v tretej krajine. Vývozná cena bola z tohto dôvodu, v súlade s článkom 2 ods. 9 základného nariadenia, zostavená na základe cien ďalšieho predaja uskutočneného predajnými spoločnosťami prvým nezávislým zákazníkom v Spoločenstve. |
| --- | --- |

(46)

Obidve skupiny spoločností na Ukrajine uskutočnili celý svoj vývozný predaj Spoločenstvu prostredníctvom spriaznenej predajnej spoločnosti situovanej v tretej krajine. Vývozná cena bola z tohto dôvodu, v súlade s článkom 2 ods. 9 základného nariadenia, zostavená na základe cien ďalšieho predaja uskutočneného predajnými spoločnosťami prvým nezávislým zákazníkom v Spoločenstve.

2.6.   Porovnanie

| (47) | S cieľom zabezpečiť spravodlivé porovnanie bežnej hodnoty a vývoznej ceny boli formou úprav patrične zohľadnené rozdiely, ktoré dokázateľne vplývajú na porovnateľnosť cien. Tieto úpravy sa vykonali, ak to bolo potrebné podľa článku 2 ods. 10 základného nariadenia v súvislosti s nákladmi na dopravu, poistenie, manipuláciu, nalodenie, vedľajšími nákladmi a províziami. Úpravy vývoznej ceny v súvislosti s nákladmi na vnútrozemskú prepravu vo vyvážajúcej krajine, poistenie, nalodenie a v súvislosti s vedľajšími nákladmi boli vykonané na základe nákladov stanovených v analogickej krajine. |
| --- | --- |

(47)

S cieľom zabezpečiť spravodlivé porovnanie bežnej hodnoty a vývoznej ceny boli formou úprav patrične zohľadnené rozdiely, ktoré dokázateľne vplývajú na porovnateľnosť cien. Tieto úpravy sa vykonali, ak to bolo potrebné podľa článku 2 ods. 10 základného nariadenia v súvislosti s nákladmi na dopravu, poistenie, manipuláciu, nalodenie, vedľajšími nákladmi a províziami. Úpravy vývoznej ceny v súvislosti s nákladmi na vnútrozemskú prepravu vo vyvážajúcej krajine, poistenie, nalodenie a v súvislosti s vedľajšími nákladmi boli vykonané na základe nákladov stanovených v analogickej krajine.

| (48) | Bežná hodnota a vývozná cena boli porovnané na základe franko hranice. |
| --- | --- |

(48)

Bežná hodnota a vývozná cena boli porovnané na základe franko hranice.

2.7.   Dumpingová marža

| (49) | V súlade s článkom 2 ods. 11 základného nariadenia bola upravená hmotnostná priemerná bežná hodnota pri type výrobku od výrobcu z analogickej krajiny, Mechel Željezara Ltd., porovnaná s upravenou hmotnostnou priemernou vývoznou cenou spoločností pre každý korešpondujúci typ príslušného výrobku. |
| --- | --- |

(49)

V súlade s článkom 2 ods. 11 základného nariadenia bola upravená hmotnostná priemerná bežná hodnota pri type výrobku od výrobcu z analogickej krajiny, Mechel Željezara Ltd., porovnaná s upravenou hmotnostnou priemernou vývoznou cenou spoločností pre každý korešpondujúci typ príslušného výrobku.

| (50) | Na základe tohto porovnania sa zistila prítomnosť dumpingu. Dumpingová marža vyjadrená v percentách ceny CIF na hraniciach Spoločenstva bez cla je nasledovná:






  Dnipropetrovsk Tube Works, Dnipropetrovsk | 91,0 % |
| --- | --- | --- |
| OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant, Dnipropetrovsk a CJSC Nikopolsky seamless tubes plant „Nikotube“, Nikopol | 97,3 % |

(50)

Na základe tohto porovnania sa zistila prítomnosť dumpingu. Dumpingová marža vyjadrená v percentách ceny CIF na hraniciach Spoločenstva bez cla je nasledovná:

Dnipropetrovsk Tube Works, Dnipropetrovsk

91,0 %

OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant, Dnipropetrovsk a CJSC Nikopolsky seamless tubes plant „Nikotube“, Nikopol

97,3 %

| (51) | Pretože spolupráca bola na vysokej úrovni (viac ako 80 % vývozu príslušného výrobku z Ukrajiny do Spoločenstva), zvyšná dumpingová marža bola stanovená na takej istej úrovni ako dumpingová marža určená pre spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (NTRP) a CJSC Nikopolsky seamless tubes plant „Nikotube“, konkrétne 97,3 %. |
| --- | --- |

(51)

Pretože spolupráca bola na vysokej úrovni (viac ako 80 % vývozu príslušného výrobku z Ukrajiny do Spoločenstva), zvyšná dumpingová marža bola stanovená na takej istej úrovni ako dumpingová marža určená pre spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (NTRP) a CJSC Nikopolsky seamless tubes plant „Nikotube“, konkrétne 97,3 %.

C.   UJMA

1.   Úvodná poznámka

| (52) | Tak isto ako v prípade dumpingu bolo cieľom vyšetrovania stanoviť, či sa okolnosti v súvislosti so stavom priemyslu Spoločenstva zmenili v takej miere, ktorá by zaručovala iný záver ako ten stanovený v pôvodnom vyšetrovaní. |
| --- | --- |

(52)

Tak isto ako v prípade dumpingu bolo cieľom vyšetrovania stanoviť, či sa okolnosti v súvislosti so stavom priemyslu Spoločenstva zmenili v takej miere, ktorá by zaručovala iný záver ako ten stanovený v pôvodnom vyšetrovaní.

2.   Výroba Spoločenstva

| (53) | Počas pôvodného vyšetrovania priemysel Spoločenstva pozostával z desiatich výrobcov. |
| --- | --- |

(53)

Počas pôvodného vyšetrovania priemysel Spoločenstva pozostával z desiatich výrobcov.

| (54) | V priebehu súčasného revízneho vyšetrovania sa zistilo, že bezšvíkové rúry a rúrky vyrobili:






  — | šiesti výrobcovia Spoločenstva, ktorí podali sťažnosť, z ktorých päť plne spolupracovalo so Spoločenstvom počas vyšetrovania, pričom šiesty výrobca, spoločnosť Pietra, Italy, podporil konanie, no neposkytol odpovede vo forme vyplneného dotazníka, |
| --- | --- | --- |

(54)

V priebehu súčasného revízneho vyšetrovania sa zistilo, že bezšvíkové rúry a rúrky vyrobili:

—

šiesti výrobcovia Spoločenstva, ktorí podali sťažnosť, z ktorých päť plne spolupracovalo so Spoločenstvom počas vyšetrovania, pričom šiesty výrobca, spoločnosť Pietra, Italy, podporil konanie, no neposkytol odpovede vo forme vyplneného dotazníka,

| — | šiesti ďalší výrobcovia, ktorí nepodporili priemysel Spoločenstva, ani nespolupracovali s Komisiou. |
| --- | --- |

—

šiesti ďalší výrobcovia, ktorí nepodporili priemysel Spoločenstva, ani nespolupracovali s Komisiou.

| (55) | Týmto ďalším výrobcom boli zaslané dotazníky, no nedošlo k spolupráci. Žiadni ďalší výrobcovia príslušného výrobku sa neprihlásili Európskej komisii. |
| --- | --- |

(55)

Týmto ďalším výrobcom boli zaslané dotazníky, no nedošlo k spolupráci. Žiadni ďalší výrobcovia príslušného výrobku sa neprihlásili Európskej komisii.

3.   Definícia priemyslu Spoločenstva

| (56) | Výroba piatich výrobcov Spoločenstva, ktorí plne spolupracovali pri vyšetrovaní, predstavovala 797 456 ton počas obdobia vyšetrovania. Toto množstvo predstavuje viac ako 70 % celkovej výroby Spoločenstva a tieto spoločnosti preto tvoria priemysel Spoločenstva v zmysle článku 4 ods. 1 a článku 5 ods. 4 základného nariadenia. |
| --- | --- |

(56)

Výroba piatich výrobcov Spoločenstva, ktorí plne spolupracovali pri vyšetrovaní, predstavovala 797 456 ton počas obdobia vyšetrovania. Toto množstvo predstavuje viac ako 70 % celkovej výroby Spoločenstva a tieto spoločnosti preto tvoria priemysel Spoločenstva v zmysle článku 4 ods. 1 a článku 5 ods. 4 základného nariadenia.

4.   Spotreba Spoločenstva

| (57) | Ako zdroj vstupných údajov boli použité informácie z Eurostatu týkajúce sa objemov a hodnôt pre kódy KN ex 7304 10 10, ex 7304 10 30, 7304 31 99, 7304 39 91 a 7304 39 93. Údaje o priemysle Spoločenstva boli získané z overených dotazníkov vyplnených piatimi spolupracujúcimi výrobcami Spoločenstva. |
| --- | --- |

(57)

Ako zdroj vstupných údajov boli použité informácie z Eurostatu týkajúce sa objemov a hodnôt pre kódy KN ex 7304 10 10, ex 7304 10 30, 7304 31 99, 7304 39 91 a 7304 39 93. Údaje o priemysle Spoločenstva boli získané z overených dotazníkov vyplnených piatimi spolupracujúcimi výrobcami Spoločenstva.

| (58) | Zjavná spotreba Spoločenstva, t. j. predaj uskutočnený priemyslom Spoločenstva na trhu Spoločenstva a predaj ďalších výrobcov Spoločenstva v Spoločenstve, ako aj dovoz z tretích krajín dokazuje, že spotreba príslušného výrobku v Spoločenstve vzrástla z 1 104 619 ton v roku 1999 na svoje maximum 1 233 357 ton v roku 2001. Počas OV klesla spotreba na 1 103 805 ton, čo je nepatrne menej ako spotreba v roku 1999. | 1999 | 2000 | 2001 | OV |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Spotreba Spoločenstva (v tonách) | 1 104 619 | 1 130 410 | 1 233 357 | 1 103 805 |
| Index 1999 = 100 | 100 | 102 | 112 | 100 |

(58)

Zjavná spotreba Spoločenstva, t. j. predaj uskutočnený priemyslom Spoločenstva na trhu Spoločenstva a predaj ďalších výrobcov Spoločenstva v Spoločenstve, ako aj dovoz z tretích krajín dokazuje, že spotreba príslušného výrobku v Spoločenstve vzrástla z 1 104 619 ton v roku 1999 na svoje maximum 1 233 357 ton v roku 2001. Počas OV klesla spotreba na 1 103 805 ton, čo je nepatrne menej ako spotreba v roku 1999.

1999

2000

2001

OV

Spotreba Spoločenstva (v tonách)

1 104 619

1 130 410

1 233 357

1 103 805

Index 1999 = 100

100

102

112

100

5.   Dovoz do Spoločenstva z príslušných krajín

5.1.   Kumulatívne zhodnotenie dôsledkov príslušného dovozu

| (59) | Najskôr sa preskúmalo, či by sa dovoz z Chorvátska a Ukrajiny mal hodnotiť kumulatívne, v súlade s článkom 3 ods. 4 základného nariadenia. |
| --- | --- |

(59)

Najskôr sa preskúmalo, či by sa dovoz z Chorvátska a Ukrajiny mal hodnotiť kumulatívne, v súlade s článkom 3 ods. 4 základného nariadenia.

| (60) | Vývoj dovozu z príslušných krajín v súvislosti s objemom a podielom na trhu bol nasledovný:









  Objem dovozu (v tonách) | 1999 | 2000 | 2001 | OV |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ukrajina | 103 477 | 22 996 | 37 353 | 37 683 |
| Index 1999 = 100 | 100 | 22 | 36 | 36 |
| Chorvátsko | 30 072 | 24 646 | 23 893 | 23 001 |
| Index 1999 = 100 | 100 | 82 | 79 | 76 |
| Príslušné krajiny celkom | 133 549 | 47 642 | 61 246 | 60 684 |
| Index 1999 = 100 | 100 | 36 | 46 | 45 |

(60)

Vývoj dovozu z príslušných krajín v súvislosti s objemom a podielom na trhu bol nasledovný:

Objem dovozu (v tonách)

1999

2000

2001

OV

Ukrajina

103 477

22 996

37 353

37 683

Index 1999 = 100

100

22

36

36

Chorvátsko

30 072

24 646

23 893

23 001

Index 1999 = 100

100

82

79

76

Príslušné krajiny celkom

133 549

47 642

61 246

60 684

Index 1999 = 100

100

36

46

45

| Podiel dovozu na trhu | 1999 | 2000 | 2001 | OV |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ukrajina | 9,4 % | 2,0 % | 3,0 % | 3,4 % |
| Chorvátsko | 2,7 % | 2,2 % | 1,9 % | 2,1 % |
| Príslušné krajiny celkom | 12,1 % | 4,2 % | 5,0 % | 5,5 % |
| Dovoz z ďalších krajín | 24,1 % | 27,5 % | 31,2 % | 29,9 % |

Podiel dovozu na trhu

1999

2000

2001

OV

Ukrajina

9,4 %

2,0 %

3,0 %

3,4 %

Chorvátsko

2,7 %

2,2 %

1,9 %

2,1 %

Príslušné krajiny celkom

12,1 %

4,2 %

5,0 %

5,5 %

Dovoz z ďalších krajín

24,1 %

27,5 %

31,2 %

29,9 %

| (61) | Zistilo sa, že stanovené dumpingové marže (úvodné ustanovenia 25 a 50) boli v súvislosti s dovozom z každej z príslušných krajín nad hranicou de minimis stanovenou v článku 9 ods. 3 základného nariadenia. Okrem toho, napriek platným opatreniam nebol počas obdobia vyšetrovania objem dovozu z každej z týchto krajín zanedbateľný, pričom podiel týchto krajín na trhu bol na úrovni 2,1 % pre Chorvátsko a 3,4 % pre Ukrajinu. Podiel celkového dovozu sa nachádzal počas OV v rozsahu od 5,9 % pre Chorvátsko po 9,6 % pre Ukrajinu. |
| --- | --- |

(61)

Zistilo sa, že stanovené dumpingové marže (úvodné ustanovenia 25 a 50) boli v súvislosti s dovozom z každej z príslušných krajín nad hranicou de minimis stanovenou v článku 9 ods. 3 základného nariadenia. Okrem toho, napriek platným opatreniam nebol počas obdobia vyšetrovania objem dovozu z každej z týchto krajín zanedbateľný, pričom podiel týchto krajín na trhu bol na úrovni 2,1 % pre Chorvátsko a 3,4 % pre Ukrajinu. Podiel celkového dovozu sa nachádzal počas OV v rozsahu od 5,9 % pre Chorvátsko po 9,6 % pre Ukrajinu.

| (62) | Kumulatívne hodnotenie sa ukázalo ako vhodné s ohľadom na podmienky konkurencie tak medzi dovozom pôvodom z týchto krajín, ako aj medzi týmto dovozom a podobným výrobkom Spoločenstva. Nasvedčuje tomu i skutočnosť, že napriek platným opatreniam boli i naďalej počas OV ceny z obidvoch krajín opäť na podstatne nižšej úrovni ako ceny priemyslu Spoločenstva a že bezšvíkové rúry a rúrky z obidvoch krajín sa predávajú prostredníctvom podobných predajných kanálov. Okrem toho vyšetrovanie ukázalo, že dovoz z obidvoch príslušných krajín zdieľa rovnaké fyzické a chemické vlastnosti ako podobný výrobok. Dovoz z obidvoch príslušných krajín a podobný výrobok nakoniec sledujú rovnaké cenové trendy (pozri uvedené úvodné ustanovenia 67 a 74). |
| --- | --- |

(62)

Kumulatívne hodnotenie sa ukázalo ako vhodné s ohľadom na podmienky konkurencie tak medzi dovozom pôvodom z týchto krajín, ako aj medzi týmto dovozom a podobným výrobkom Spoločenstva. Nasvedčuje tomu i skutočnosť, že napriek platným opatreniam boli i naďalej počas OV ceny z obidvoch krajín opäť na podstatne nižšej úrovni ako ceny priemyslu Spoločenstva a že bezšvíkové rúry a rúrky z obidvoch krajín sa predávajú prostredníctvom podobných predajných kanálov. Okrem toho vyšetrovanie ukázalo, že dovoz z obidvoch príslušných krajín zdieľa rovnaké fyzické a chemické vlastnosti ako podobný výrobok. Dovoz z obidvoch príslušných krajín a podobný výrobok nakoniec sledujú rovnaké cenové trendy (pozri uvedené úvodné ustanovenia 67 a 74).

| (63) | Jeden chorvátsky vývozca deklaroval, že dovoz z Chorvátska nespôsobuje žiadnu ujmu, pretože chorvátsky podiel na trhu je minimálny, a preto by sa nemalo vykonať kumulatívne hodnotenie. Ako sa tu uvádza, dovoz z Chorvátska bol počas OV jednoznačne nad úrovňou de minimis a nie zanedbateľný. Je síce pravda, že na začiatku príslušného obdobia došlo k značnému poklesu dovozu z Ukrajiny, ale treba uviesť, že dovoz z obidvoch krajín sa následne vyvíjal podľa v podstate podobného trendu. |
| --- | --- |

(63)

Jeden chorvátsky vývozca deklaroval, že dovoz z Chorvátska nespôsobuje žiadnu ujmu, pretože chorvátsky podiel na trhu je minimálny, a preto by sa nemalo vykonať kumulatívne hodnotenie. Ako sa tu uvádza, dovoz z Chorvátska bol počas OV jednoznačne nad úrovňou de minimis a nie zanedbateľný. Je síce pravda, že na začiatku príslušného obdobia došlo k značnému poklesu dovozu z Ukrajiny, ale treba uviesť, že dovoz z obidvoch krajín sa následne vyvíjal podľa v podstate podobného trendu.

| (64) | Na základe týchto skutočností sa dospelo k záveru, že všetky kritériá stanovené v článku 3 ods. 4 základného nariadenia sú splnené a že dovoz pôvodom z Chorvátska a Ukrajiny by mal byť hodnotený kumulatívne. |
| --- | --- |

(64)

Na základe týchto skutočností sa dospelo k záveru, že všetky kritériá stanovené v článku 3 ods. 4 základného nariadenia sú splnené a že dovoz pôvodom z Chorvátska a Ukrajiny by mal byť hodnotený kumulatívne.

5.2.   Podiel príslušného dovozu na trhu

| (65) | Ako sa tu uvádza, na základe zavedenia opatrení v roku 2000 značne klesol trhový podiel dovozu z príslušných krajín z 12,1 % v roku 1999 na 4,2 % v roku 2000 a potom začal nepretržite narastať až na 5,5 % počas OV. |
| --- | --- |

(65)

Ako sa tu uvádza, na základe zavedenia opatrení v roku 2000 značne klesol trhový podiel dovozu z príslušných krajín z 12,1 % v roku 1999 na 4,2 % v roku 2000 a potom začal nepretržite narastať až na 5,5 % počas OV.

5.3.   Dovozné ceny a nasadenie podstatne nižších cien

| (66) | Porovnanie predajných cien na trhu Spoločenstva počas OV bolo vykonané medzi cenami priemyslu Spoločenstva a cenami vyvážajúcich výrobcov v príslušných krajinách. Toto porovnanie bolo vykonané po odpočítaní rabatov a zliav. Ceny priemyslu Spoločenstva boli upravené na franko ceny a dovozné ceny predstavovali cenu CIF na hraniciach Spoločenstva s dovozným clom, bez antidumpingového cla, so zohľadnením úrovne obchodných a manipulačných nákladov, na základe informácií získaných počas vyšetrovania najmä od spolupracujúcich nespriaznených dovozcov. |
| --- | --- |

(66)

Porovnanie predajných cien na trhu Spoločenstva počas OV bolo vykonané medzi cenami priemyslu Spoločenstva a cenami vyvážajúcich výrobcov v príslušných krajinách. Toto porovnanie bolo vykonané po odpočítaní rabatov a zliav. Ceny priemyslu Spoločenstva boli upravené na franko ceny a dovozné ceny predstavovali cenu CIF na hraniciach Spoločenstva s dovozným clom, bez antidumpingového cla, so zohľadnením úrovne obchodných a manipulačných nákladov, na základe informácií získaných počas vyšetrovania najmä od spolupracujúcich nespriaznených dovozcov.

| (67) | Porovnanie ukázalo, že počas OV sa dovoz príslušného výrobku predával v Spoločenstve za ceny, ktoré boli podstatne nižšie ako ceny priemyslu Spoločenstva, vyjadrené ako percento cien priemyslu Spoločenstva nasledovne: Ukrajina 34,1 % a Chorvátsko 23,3 %. I keď sa zohľadnia antidumpingové clá, nasadenie podstatne nižších cien je stále značné, konkrétne 10 % pre dovoz z Ukrajiny a 6,5 % pre dovoz z Chorvátska. Treba uviesť, že priemerné dovozné ceny vzrástli od roku 2000 do OV, ako je uvedené, čo je v súlade s globálnym cenovým vývojom na trhu EÚ. Ako sa však uvádza v úvodnom ustanovení 74, dovozné ceny z príslušných krajín nevzrástli v takom rozsahu ako ceny priemyslu Spoločenstva.









  (1) Dovozné ceny, bez cla (EUR/tona) | 1999 | 2000 | 2001 | OV |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ukrajina | 332 | 341 | 433 | 449 |
| Index 1999 = 100 | 100 | 103 | 130 | 135 |
| Chorvátsko | 461 | 465 | 516 | 523 |
| Index 1999 = 100 | 100 | 101 | 112 | 113 |
| Priemer Ukrajina a Chorvátsko | 361 | 405 | 466 | 477 |
| Index 1999 = 100 | 100 | 112 | 129 | 132 |

(67)

Porovnanie ukázalo, že počas OV sa dovoz príslušného výrobku predával v Spoločenstve za ceny, ktoré boli podstatne nižšie ako ceny priemyslu Spoločenstva, vyjadrené ako percento cien priemyslu Spoločenstva nasledovne: Ukrajina 34,1 % a Chorvátsko 23,3 %. I keď sa zohľadnia antidumpingové clá, nasadenie podstatne nižších cien je stále značné, konkrétne 10 % pre dovoz z Ukrajiny a 6,5 % pre dovoz z Chorvátska. Treba uviesť, že priemerné dovozné ceny vzrástli od roku 2000 do OV, ako je uvedené, čo je v súlade s globálnym cenovým vývojom na trhu EÚ. Ako sa však uvádza v úvodnom ustanovení 74, dovozné ceny z príslušných krajín nevzrástli v takom rozsahu ako ceny priemyslu Spoločenstva.

(1) Dovozné ceny, bez cla (EUR/tona)

1999

2000

2001

OV

Ukrajina

332

341

433

449

Index 1999 = 100

100

103

130

135

Chorvátsko

461

465

516

523

Index 1999 = 100

100

101

112

113

Priemer Ukrajina a Chorvátsko

361

405

466

477

Index 1999 = 100

100

112

129

132

6.   Stav priemyslu Spoločenstva

| (68) | V súlade s článkom 3 ods. 5 základného nariadenia zahŕňalo preskúmanie dosahu dumpingového dovozu na priemysel Spoločenstva zhodnotenie všetkých ekonomických faktorov a indexov, ktoré mali vplyv na stav priemyslu od roku 1999 (základný rok) do OV. |
| --- | --- |

(68)

V súlade s článkom 3 ods. 5 základného nariadenia zahŕňalo preskúmanie dosahu dumpingového dovozu na priemysel Spoločenstva zhodnotenie všetkých ekonomických faktorov a indexov, ktoré mali vplyv na stav priemyslu od roku 1999 (základný rok) do OV.

| (69) | Uvedené údaje o priemysle Spoločenstva predstavujú informácie zozbierané od piatich spolupracujúcich výrobcov Spoločenstva. |
| --- | --- |

(69)

Uvedené údaje o priemysle Spoločenstva predstavujú informácie zozbierané od piatich spolupracujúcich výrobcov Spoločenstva.

6.1.   Výroba, výrobná kapacita a využívanie výrobnej kapacity

| (70) | Vývoj výroby, výrobnej kapacity a využívania výrobnej kapacity je nasledovný: | 1999 | 2000 | 2001 | OV |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Výroba (v tonách) | 710 029 | 911 669 | 928 231 | 797 456 |
| Index 1999 = 100 | 100 | 128 | 131 | 112 |
| Výrobná kapacita (v tonách) | 1 117 881 | 1 183 067 | 1 140 304 | 1 094 548 |
| Index 1999 = 100 | 100 | 106 | 102 | 98 |
| Využívanie výrobnej kapacity | 63,5 % | 77,1 % | 81,4 % | 72,9 % |
| Index 1999 = 100 | 100 | 121 | 128 | 115 |

(70)

Vývoj výroby, výrobnej kapacity a využívania výrobnej kapacity je nasledovný:

1999

2000

2001

OV

Výroba (v tonách)

710 029

911 669

928 231

797 456

Index 1999 = 100

100

128

131

112

Výrobná kapacita (v tonách)

1 117 881

1 183 067

1 140 304

1 094 548

Index 1999 = 100

100

106

102

98

Využívanie výrobnej kapacity

63,5 %

77,1 %

81,4 %

72,9 %

Index 1999 = 100

100

121

128

115

| (71) | Ako je uvedené v tabuľke, vzrástla výroba v období medzi rokmi 1999 a 2001 na maximum v roku 2001 a potom značne poklesla počas OV. Hoci vývozný predaj vzrástol a do určitej miery kompenzoval pokles predaja v Spoločenstve, zníženiu výroby a zníženiu výrobnej kapacity počas OV nebolo možné predísť. |
| --- | --- |

(71)

Ako je uvedené v tabuľke, vzrástla výroba v období medzi rokmi 1999 a 2001 na maximum v roku 2001 a potom značne poklesla počas OV. Hoci vývozný predaj vzrástol a do určitej miery kompenzoval pokles predaja v Spoločenstve, zníženiu výroby a zníženiu výrobnej kapacity počas OV nebolo možné predísť.

6.2.   Zásoby

| (72) | Uvedené údaje predstavujú objem zásob na konci každého obdobia. | 1999 | 2000 | 2001 | OV |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zásoby (v tonách) | 38 753 | 49 620 | 49 062 | 59 287 |
| Index 1999 = 100 | 100 | 128 | 127 | 153 |

(72)

Uvedené údaje predstavujú objem zásob na konci každého obdobia.

1999

2000

2001

OV

Zásoby (v tonách)

38 753

49 620

49 062

59 287

Index 1999 = 100

100

128

127

153

| (73) | Počas príslušného obdobia zásoby vzrástli. Treba uviesť, že priemysel Spoločenstva vo všeobecnosti vyrába príslušný výrobok na objednávku. V dôsledku toho sa úroveň zásob priemyslu Spoločenstva nedá považovať za podstatný indikátor v rámci zhodnotenia stavu priemyslu Spoločenstva. Zistilo sa však, že nárast zásob je taktiež dôsledkom klesajúceho predaja a podielu priemyslu Spoločenstva na trhu. |
| --- | --- |

(73)

Počas príslušného obdobia zásoby vzrástli. Treba uviesť, že priemysel Spoločenstva vo všeobecnosti vyrába príslušný výrobok na objednávku. V dôsledku toho sa úroveň zásob priemyslu Spoločenstva nedá považovať za podstatný indikátor v rámci zhodnotenia stavu priemyslu Spoločenstva. Zistilo sa však, že nárast zásob je taktiež dôsledkom klesajúceho predaja a podielu priemyslu Spoločenstva na trhu.

6.3.   Objem predaja, podiel na trhu, nárast a priemerné jednotkové ceny v Spoločenstve

| (74) | Uvedené údaje predstavujú predaj realizovaný priemyslom Spoločenstva nezávislým zákazníkom v Spoločenstve. | 1999 | 2000 | 2001 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem predaja v tonách) | 516 529 | 573 136 | 576 850 | 504 317 |
| Index (1999 = 100) | 100 | 111 | 112 | 98 |
| Podiel na trhu | 46,8 % | 50,7 % | 46,8 % | 45,7 % |
| Index (1999 = 100) | 100 | 108 | 100 | 98 |
| Priemerné predajné ceny (EUR/tona) | 576 | 589 | 659 | 696 |
| Index (1999 = 100) | 100 | 102 | 114 | 121 |

(74)

Uvedené údaje predstavujú predaj realizovaný priemyslom Spoločenstva nezávislým zákazníkom v Spoločenstve.

1999

2000

2001

IP

Objem predaja v tonách)

516 529

573 136

576 850

504 317

Index (1999 = 100)

100

111

112

98

Podiel na trhu

46,8 %

50,7 %

46,8 %

45,7 %

Index (1999 = 100)

100

108

100

98

Priemerné predajné ceny (EUR/tona)

576

589

659

696

Index (1999 = 100)

100

102

114

121

| (75) | Objem predaja realizovaného priemyslom Spoločenstva vzrástol o 12 % od roku 1999 do roku 2001 a potom značne klesol počas OV na úroveň dokonca nižšiu ako v roku 1999. Vývoj objemu predaja by mal byť vnímaný v spojitosti s úrovňou spotreby počas toho istého obdobia, ktorá vzrástla o 12 % od roku 1999 do roku 2001 a potom poklesla počas OV. No dopyt nepoklesol v takej miere ako objem predaja v období medzi rokom 2001 a OV. |
| --- | --- |

(75)

Objem predaja realizovaného priemyslom Spoločenstva vzrástol o 12 % od roku 1999 do roku 2001 a potom značne klesol počas OV na úroveň dokonca nižšiu ako v roku 1999. Vývoj objemu predaja by mal byť vnímaný v spojitosti s úrovňou spotreby počas toho istého obdobia, ktorá vzrástla o 12 % od roku 1999 do roku 2001 a potom poklesla počas OV. No dopyt nepoklesol v takej miere ako objem predaja v období medzi rokom 2001 a OV.

| (76) | Po zavedení opatrení v roku 2001 bol priemysel Spoločenstva schopný opäť získať stratený podiel na trhu. V období medzi rokmi 1999 a 2000 sa zvýšil podiel Spoločenstva zo 46,8 % na 50,7 % spotreby Spoločenstva. No po tomto relatívne silnom období podiel priemyslu Spoločenstva na trhu opäť poklesol. V období medzi rokom 2000 a OV klesol jeho podiel na spotrebe Spoločenstva na 45,7 %, pretože dumpingový dovoz začal opäť prenikať na trh Spoločenstva. |
| --- | --- |

(76)

Po zavedení opatrení v roku 2001 bol priemysel Spoločenstva schopný opäť získať stratený podiel na trhu. V období medzi rokmi 1999 a 2000 sa zvýšil podiel Spoločenstva zo 46,8 % na 50,7 % spotreby Spoločenstva. No po tomto relatívne silnom období podiel priemyslu Spoločenstva na trhu opäť poklesol. V období medzi rokom 2000 a OV klesol jeho podiel na spotrebe Spoločenstva na 45,7 %, pretože dumpingový dovoz začal opäť prenikať na trh Spoločenstva.

| (77) | Kvôli narastajúcemu dovozu od roku 2000 a znižujúcemu sa predaju Spoločenstva od roku 2001 nemohol priemysel Spoločenstva zvýšiť výrobu príslušného výrobku. Namiesto toho bol nútený znížiť výbornú kapacitu a pracovnú silu počas OV, pretože narastajúci vývoz priemyslu Spoločenstva nemohol kompenzovať stratu predaja na trhu Spoločenstva. |
| --- | --- |

(77)

Kvôli narastajúcemu dovozu od roku 2000 a znižujúcemu sa predaju Spoločenstva od roku 2001 nemohol priemysel Spoločenstva zvýšiť výrobu príslušného výrobku. Namiesto toho bol nútený znížiť výbornú kapacitu a pracovnú silu počas OV, pretože narastajúci vývoz priemyslu Spoločenstva nemohol kompenzovať stratu predaja na trhu Spoločenstva.

| (78) | Priemerné predajné ceny priemyslu Spoločenstva počas príslušného obdobia vzrástli. Avšak vyššie ceny nemohli zabezpečiť dostatočnú ziskovosť, ako je tu detailne uvedené. |
| --- | --- |

(78)

Priemerné predajné ceny priemyslu Spoločenstva počas príslušného obdobia vzrástli. Avšak vyššie ceny nemohli zabezpečiť dostatočnú ziskovosť, ako je tu detailne uvedené.

6.4.   Ziskovosť

| (79) | Nižšie uvedená koncepcia zisku predstavuje zisk pred zdanením, ktorý predstavuje zisk dosiahnutý predajom príslušného výrobku na trhu Spoločenstva. | 1999 | 2000 | 2001 | OV |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ziskovosť predaja ES | -7,8 % | 0,1 % | 0,3 % | -0,1 % |

(79)

Nižšie uvedená koncepcia zisku predstavuje zisk pred zdanením, ktorý predstavuje zisk dosiahnutý predajom príslušného výrobku na trhu Spoločenstva.

1999

2000

2001

OV

Ziskovosť predaja ES

-7,8 %

0,1 %

0,3 %

-0,1 %

| (80) | Po zavedení antidumpingových opatrení proti dovozom bezšvíkových rúr a rúrok pôvodom z Chorvátska a Ukrajiny mohol priemysel Spoločenstva, ako je uvedené vyššie, zvýšiť ceny na účely dosiahnutia vyrovnanej situácie v rokoch 2000 a 2001. Avšak priemysel Spoločenstva nemohol dosiahnuť ziskovú úroveň, ktorá by sa dala očakávať pri absencii dumpingového dovozu (t. j. 5 %), ako je uvedené v nariadení, ktorým sa zavádzajú v súčasnosti platné opatrenia. Navyše úroveň zisku klesla počas OV pod bod rovnováhy. Dôvodom tohto poklesu napriek vyšším predajným cenám boli narastajúce surovinové a pracovné náklady na jednotku, ktoré narástli i napriek zníženiu počtu zamestnancov počas tohto obdobia. Priemysel Spoločenstva nebol schopný preniesť tieto náklady na svojich zákazníkov v rozsahu, aký bol potrebný na základe konkurencie spôsobenej dumpingovým dovozom s nízkymi cenami. |
| --- | --- |

(80)

Po zavedení antidumpingových opatrení proti dovozom bezšvíkových rúr a rúrok pôvodom z Chorvátska a Ukrajiny mohol priemysel Spoločenstva, ako je uvedené vyššie, zvýšiť ceny na účely dosiahnutia vyrovnanej situácie v rokoch 2000 a 2001. Avšak priemysel Spoločenstva nemohol dosiahnuť ziskovú úroveň, ktorá by sa dala očakávať pri absencii dumpingového dovozu (t. j. 5 %), ako je uvedené v nariadení, ktorým sa zavádzajú v súčasnosti platné opatrenia. Navyše úroveň zisku klesla počas OV pod bod rovnováhy. Dôvodom tohto poklesu napriek vyšším predajným cenám boli narastajúce surovinové a pracovné náklady na jednotku, ktoré narástli i napriek zníženiu počtu zamestnancov počas tohto obdobia. Priemysel Spoločenstva nebol schopný preniesť tieto náklady na svojich zákazníkov v rozsahu, aký bol potrebný na základe konkurencie spôsobenej dumpingovým dovozom s nízkymi cenami.

| (81) | Po mierne pozitívnom trende v rokoch 2000 a 2001 sa finančná situácia priemyslu Spoločenstva počas OV začala opäť zhoršovať súčasne s narastajúcim dumpingovým dovozom z Chorvátska a Ukrajiny. Úroveň zisku dosiahnutá v roku 2001 bola tesne nad bodom rovnováhy a ďaleko od úrovne, ktorá by dovoľovala dostatočne financovať opätovné investovanie. |
| --- | --- |

(81)

Po mierne pozitívnom trende v rokoch 2000 a 2001 sa finančná situácia priemyslu Spoločenstva počas OV začala opäť zhoršovať súčasne s narastajúcim dumpingovým dovozom z Chorvátska a Ukrajiny. Úroveň zisku dosiahnutá v roku 2001 bola tesne nad bodom rovnováhy a ďaleko od úrovne, ktorá by dovoľovala dostatočne financovať opätovné investovanie.

6.5.   Návratnosť investícií, tok hotovosti, investície a schopnosť navýšiť kapitál

| (82) | Trendy návratnosti investícií, toku hotovosti a investícií sú uvedené v nasledovnej tabuľke. | 1999 | 2000 | 2001 | OV |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Návratnosť investícií | -13 % | 0 % | 1 % | 0 % |
| Index 1999 = 100 | 100 | 202 | 204 | 198 |
| Tok hotovosti | -13 978 142 | 5 273 981 | 5 910 373 | 4 959 440 |
| Index 1999 = 100 | 100 | 238 | 242 | 235 |
| Investície | 19 320 730 | 32 691 925 | 33 056 929 | 21 087 534 |
| Index 1999 = 100 | 100 | 169 | 171 | 109 |

(82)

Trendy návratnosti investícií, toku hotovosti a investícií sú uvedené v nasledovnej tabuľke.

1999

2000

2001

OV

Návratnosť investícií

-13 %

0 %

1 %

0 %

Index 1999 = 100

100

202

204

198

Tok hotovosti

-13 978 142

5 273 981

5 910 373

4 959 440

Index 1999 = 100

100

238

242

235

Investície

19 320 730

32 691 925

33 056 929

21 087 534

Index 1999 = 100

100

169

171

109

| (83) | Uvádza sa, že tieto údaje pre návratnosť investícií zohľadňujú vo veľkej miere údaje o ziskovosti. Návratnosť investícií vzrástla v období od 1999 do 2000, ale do OV opäť poklesla. Tok hotovosti vykazuje približne rovnaký trend ako ziskovosť, konkrétne maximum v roku 2001 a potom opätovný pokles. Pokiaľ príslušný výrobok predstavuje menej ako 1 % celkového obratu výrobcov Spoločenstva a výrobcovia Spoločenstva taktiež používajú svoje výrobné linky na výrobu rôznych ďalších oceľových výrobkov, nepovažujú sa tieto číselné údaje sami o sebe za relevantné. Sú však ilustratívne v tom zmysle, že dvaja zo spolupracujúcich výrobcov Spoločenstva, ktorí vyrábali príslušný výrobok v oveľa väčšom rozsahu ako ostatní výrobcovia Spoločenstva, vykazujú trendy, ktoré sú podobné trendom uvedeným v tejto tabuľke, v súvislosti s návratnosťou investícií, tokom hotovosti a investíciami. |
| --- | --- |

(83)

Uvádza sa, že tieto údaje pre návratnosť investícií zohľadňujú vo veľkej miere údaje o ziskovosti. Návratnosť investícií vzrástla v období od 1999 do 2000, ale do OV opäť poklesla. Tok hotovosti vykazuje približne rovnaký trend ako ziskovosť, konkrétne maximum v roku 2001 a potom opätovný pokles. Pokiaľ príslušný výrobok predstavuje menej ako 1 % celkového obratu výrobcov Spoločenstva a výrobcovia Spoločenstva taktiež používajú svoje výrobné linky na výrobu rôznych ďalších oceľových výrobkov, nepovažujú sa tieto číselné údaje sami o sebe za relevantné. Sú však ilustratívne v tom zmysle, že dvaja zo spolupracujúcich výrobcov Spoločenstva, ktorí vyrábali príslušný výrobok v oveľa väčšom rozsahu ako ostatní výrobcovia Spoločenstva, vykazujú trendy, ktoré sú podobné trendom uvedeným v tejto tabuľke, v súvislosti s návratnosťou investícií, tokom hotovosti a investíciami.

| (84) | Po zavedení antidumpingových opatrení v roku 2000 priemysel Spoločenstva realizoval určité investície. No tieto investície boli vo väčšine prípadov zamerané na výmenu strojov. Počas OV investície značne poklesli v porovnaní s predchádzajúcimi dvoma rokmi. |
| --- | --- |

(84)

Po zavedení antidumpingových opatrení v roku 2000 priemysel Spoločenstva realizoval určité investície. No tieto investície boli vo väčšine prípadov zamerané na výmenu strojov. Počas OV investície značne poklesli v porovnaní s predchádzajúcimi dvoma rokmi.

| (85) | Schopnosť priemyslu Spoločenstva navýšiť kapitál buď prostredníctvom externých poskytovateľov financií, alebo materských spoločností i tak nebola vážne ovplyvnená počas príslušného obdobia, pretože príslušný výrobok predstavuje menej ako 1 % celkového obratu výrobcov Spoločenstva a výrobcovia Spoločenstva používajú svoje výrobné linky taktiež na výrobu rôznych ďalších oceľových výrobkov. |
| --- | --- |

(85)

Schopnosť priemyslu Spoločenstva navýšiť kapitál buď prostredníctvom externých poskytovateľov financií, alebo materských spoločností i tak nebola vážne ovplyvnená počas príslušného obdobia, pretože príslušný výrobok predstavuje menej ako 1 % celkového obratu výrobcov Spoločenstva a výrobcovia Spoločenstva používajú svoje výrobné linky taktiež na výrobu rôznych ďalších oceľových výrobkov.

6.6.   Zamestnanosť, produktivita a mzdy

| | 1999 | 2000 | 2001 | OV |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Počet zamestnancov | 2 583 | 2 776 | 2 622 | 2 472 |
| Index 1999 = 100 | 100 | 107 | 102 | 96 |
| Produktivita (v tonách/zamestnanca) | 275 | 328 | 354 | 323 |
| Index 1999 = 100 | 100 | 119 | 129 | 117 |
| Mzdy Index 1999 = 100 | 100 | 104 | 106 | 105 |

1999

2000

2001

OV

Počet zamestnancov

2 583

2 776

2 622

2 472

Index 1999 = 100

100

107

102

96

Produktivita (v tonách/zamestnanca)

275

328

354

323

Index 1999 = 100

100

119

129

117

Mzdy Index 1999 = 100

100

104

106

105

| (86) | Ako je tu uvedené, priemysel Spoločenstva zvýšil svoju produktivitu a počet zamestnancov v rokoch 2000 a 2001 na základe zvýšenej výroby počas tohto obdobia. Počas OV sa však značne znížil počet zamestnancov na úroveň nižšiu ako v roku 1999. Po podstatnom znížení výroby poklesla taktiež produktivita. |
| --- | --- |

(86)

Ako je tu uvedené, priemysel Spoločenstva zvýšil svoju produktivitu a počet zamestnancov v rokoch 2000 a 2001 na základe zvýšenej výroby počas tohto obdobia. Počas OV sa však značne znížil počet zamestnancov na úroveň nižšiu ako v roku 1999. Po podstatnom znížení výroby poklesla taktiež produktivita.

| (87) | Mzdy boli počas príslušného obdobia relatívne stabilné a menili sa iba v súlade s infláciou. |
| --- | --- |

(87)

Mzdy boli počas príslušného obdobia relatívne stabilné a menili sa iba v súlade s infláciou.

6.7.   Prekonanie vplyvu dumpingu v minulosti

| (88) | Po zavedení opatrení v roku 2000 bol priemysel Spoločenstva schopný opäť získať stratený podiel na trhu a dosiahnuť udržateľnejšiu úroveň svojich priemerných predajných cien. Aj napriek tomu sa od roku 2001 finančná výkonnosť priemyslu Spoločenstva začala opäť zhoršovať. Preto je možné dospieť k záveru, že Spoločenstvo neprekonalo vplyv dumpingu v minulosti. |
| --- | --- |

(88)

Po zavedení opatrení v roku 2000 bol priemysel Spoločenstva schopný opäť získať stratený podiel na trhu a dosiahnuť udržateľnejšiu úroveň svojich priemerných predajných cien. Aj napriek tomu sa od roku 2001 finančná výkonnosť priemyslu Spoločenstva začala opäť zhoršovať. Preto je možné dospieť k záveru, že Spoločenstvo neprekonalo vplyv dumpingu v minulosti.

6.8.   Veľkosť skutočnej dumpingovej marže

| (89) | Dumpingové marže sú špecifikované v časti o dumpingu (úvodné ustanovenia 25 a 50). Tieto stanovené marže sú jednoznačne nad úrovňou de minimis. Navyše s ohľadom na objem a cenu dumpingového dovozu sa nemôže dosah skutočnej dumpingovej marže považovať za zanedbateľný. |
| --- | --- |

(89)

Dumpingové marže sú špecifikované v časti o dumpingu (úvodné ustanovenia 25 a 50). Tieto stanovené marže sú jednoznačne nad úrovňou de minimis. Navyše s ohľadom na objem a cenu dumpingového dovozu sa nemôže dosah skutočnej dumpingovej marže považovať za zanedbateľný.

6.9.   Záver o ujme

| (90) | Pripomína sa, že po zavedení antidumpingových opatrení proti dovozu príslušného výrobku z Chorvátska a Ukrajiny sa priemysel Spoločenstva okamžite zotavil. Priemerné ceny jeho predaja v Spoločenstve sa zvýšili o 14 % v období medzi rokmi 1999 a 2001 a objem predaja v Spoločenstve, ako aj výroba v tom istom období taktiež vzrástli. V dôsledku toho mohol priemysel v tomto období realizovať určité potrebné investície a zamestnať väčšiu pracovnú silu. |
| --- | --- |

(90)

Pripomína sa, že po zavedení antidumpingových opatrení proti dovozu príslušného výrobku z Chorvátska a Ukrajiny sa priemysel Spoločenstva okamžite zotavil. Priemerné ceny jeho predaja v Spoločenstve sa zvýšili o 14 % v období medzi rokmi 1999 a 2001 a objem predaja v Spoločenstve, ako aj výroba v tom istom období taktiež vzrástli. V dôsledku toho mohol priemysel v tomto období realizovať určité potrebné investície a zamestnať väčšiu pracovnú silu.

| (91) | Situácia sa však začala podstatne zhoršovať počas OV. Predaj v Spoločenstve poklesol od roku 2001 do OV o 12 % a priemysel Spoločenstva sa musel podstatne prispôsobiť prostredníctvom zníženia výroby, výrobnej kapacity a zamestnanosti. Podiel priemyslu Spoločenstva na trhu klesal od roku 2001 do OV ďalej na úroveň nižšiu ako v roku 1999. Klesajúci trend počas OV je zrejmý taktiež zo zníženého využívania kapacity, stagnujúceho vývoja miezd a zvýšenej úrovne zásob, čo zanechalo priemysel v podobnej situácii ako v roku 1999, keď ešte neboli zavedené opatrenia proti dovozu z príslušných krajín. |
| --- | --- |

(91)

Situácia sa však začala podstatne zhoršovať počas OV. Predaj v Spoločenstve poklesol od roku 2001 do OV o 12 % a priemysel Spoločenstva sa musel podstatne prispôsobiť prostredníctvom zníženia výroby, výrobnej kapacity a zamestnanosti. Podiel priemyslu Spoločenstva na trhu klesal od roku 2001 do OV ďalej na úroveň nižšiu ako v roku 1999. Klesajúci trend počas OV je zrejmý taktiež zo zníženého využívania kapacity, stagnujúceho vývoja miezd a zvýšenej úrovne zásob, čo zanechalo priemysel v podobnej situácii ako v roku 1999, keď ešte neboli zavedené opatrenia proti dovozu z príslušných krajín.

| (92) | Rovnaký trend sa ukazuje i pri vývoji investícií, návratnosti investícií a toku hotovosti. Po nepatrnom zlepšení v rokoch 2000 a 2001, ktoré ani zďaleka nebolo uspokojivé, pretože návratnosť investícií dosiahla iba 1 % a tok hotovosti sa iba zmenil z negatívneho na pozitívny, nasledovalo zhoršenie situácie počas OV. Skutočnosť, že schopnosť spoločností navýšiť kapitál nebola vážne ovplyvnená, prináleží tým spoločnostiam, ktoré sú súčasťou väčších korporačných skupín, a preto nemôže byť považovaná za akceptovateľný ukazovateľ pre sektor príslušného výrobku. |
| --- | --- |

(92)

Rovnaký trend sa ukazuje i pri vývoji investícií, návratnosti investícií a toku hotovosti. Po nepatrnom zlepšení v rokoch 2000 a 2001, ktoré ani zďaleka nebolo uspokojivé, pretože návratnosť investícií dosiahla iba 1 % a tok hotovosti sa iba zmenil z negatívneho na pozitívny, nasledovalo zhoršenie situácie počas OV. Skutočnosť, že schopnosť spoločností navýšiť kapitál nebola vážne ovplyvnená, prináleží tým spoločnostiam, ktoré sú súčasťou väčších korporačných skupín, a preto nemôže byť považovaná za akceptovateľný ukazovateľ pre sektor príslušného výrobku.

| (93) | Čo sa týka finančnej situácie priemyslu Spoločenstva, táto sa zlepšila od stratovej situácie v roku 1999, no viac-menej iba aby v rokoch 2000 a 2001 dosiahla bod rovnováhy a počas OV sa opäť dostala do stratovej situácie. |
| --- | --- |

(93)

Čo sa týka finančnej situácie priemyslu Spoločenstva, táto sa zlepšila od stratovej situácie v roku 1999, no viac-menej iba aby v rokoch 2000 a 2001 dosiahla bod rovnováhy a počas OV sa opäť dostala do stratovej situácie.

| (94) | Ako je tu uvedené, ukazovatele sa spočiatku zlepšili po roku 1999, keď boli zavedené opatrenia, ale všetky s výnimkou predajných cien sa opäť zhoršili počas OV, čo jasne ukazuje charakter ujmy. |
| --- | --- |

(94)

Ako je tu uvedené, ukazovatele sa spočiatku zlepšili po roku 1999, keď boli zavedené opatrenia, ale všetky s výnimkou predajných cien sa opäť zhoršili počas OV, čo jasne ukazuje charakter ujmy.

| (95) | Pretrvávajúci nárast predajných cien, ktorý sa vyskytoval počas celého príslušného obdobia, nemohol viesť k uspokojivej ziskovej situácii, pretože bol pohltený narastajúcimi výrobnými nákladmi, najmä surovinovými nákladmi a pracovnými nákladmi na jednotku. Navyše priemysel Spoločenstva nebol schopný preniesť tieto zvýšené náklady na zákazníkov v rozsahu, aký bol potrebný z dôvodu preniknutia nízkych cien dumpingového dovozu na trh. V dôsledku toho sa zhoršovala situácia v súvislosti so ziskom Spoločnosti a počas OV sa dostala pod bod rovnováhy. |
| --- | --- |

(95)

Pretrvávajúci nárast predajných cien, ktorý sa vyskytoval počas celého príslušného obdobia, nemohol viesť k uspokojivej ziskovej situácii, pretože bol pohltený narastajúcimi výrobnými nákladmi, najmä surovinovými nákladmi a pracovnými nákladmi na jednotku. Navyše priemysel Spoločenstva nebol schopný preniesť tieto zvýšené náklady na zákazníkov v rozsahu, aký bol potrebný z dôvodu preniknutia nízkych cien dumpingového dovozu na trh. V dôsledku toho sa zhoršovala situácia v súvislosti so ziskom Spoločnosti a počas OV sa dostala pod bod rovnováhy.

| (96) | Na základe uvedeného sa dospelo k záveru, že priemyslu Spoločenstva bola ešte stále spôsobovaná materiálna ujma počas OV v zmysle článku 3 základného nariadenia. |
| --- | --- |

(96)

Na základe uvedeného sa dospelo k záveru, že priemyslu Spoločenstva bola ešte stále spôsobovaná materiálna ujma počas OV v zmysle článku 3 základného nariadenia.

D.   PRETRVÁVAJÚCA POVAHA NOVÝCH OKOLNOSTÍ A PRAVDEPODOBNOSŤ POKRAČOVANIA DUMPINGU A UJMY

| (97) | Platnosť pôvodných opatrení sa končí 18. februára 2005. V súlade s článkom 11 ods. 7 základného nariadenia sa preto preskúmalo, či by uplynutie platnosti súčasných opatrení mohlo viesť k pokračovaniu dumpingu a ujmy. V súlade s článkom 11 ods. 3 základného nariadenia sa taktiež analyzovalo, či sa okolnosti v súvislosti s dumpingom a ujmou značne zmenili a či by sa povaha tejto zmeny mohla primerane označiť ako pretrvávajúca. |
| --- | --- |

(97)

Platnosť pôvodných opatrení sa končí 18. februára 2005. V súlade s článkom 11 ods. 7 základného nariadenia sa preto preskúmalo, či by uplynutie platnosti súčasných opatrení mohlo viesť k pokračovaniu dumpingu a ujmy. V súlade s článkom 11 ods. 3 základného nariadenia sa taktiež analyzovalo, či sa okolnosti v súvislosti s dumpingom a ujmou značne zmenili a či by sa povaha tejto zmeny mohla primerane označiť ako pretrvávajúca.

| (98) | Zistilo sa, že príslušný výrobok bol počas OV stále predmetom dumpingu na trhu Spoločenstva (úvodné ustanovenia 25 a 50). V tejto súvislosti boli dumpingové marže pre príslušný výrobok pôvodom z každej z krajín, ktoré boli predmetom konania, blízko úrovni dumpingových marží zistených počas pôvodného vyšetrovania. Navyše existujú v príslušných krajinách stále obrovské výrobné kapacity, ktoré neboli použité počas OV. Taktiež sa zistilo, že na trhu Spoločenstva sa stále predávali značné množstvá dovozu z Chorvátska a Ukrajiny a že od roku 2000 ich podiel na trhu nepretržite vzrastal. To dokazuje jasný záujem vývozcov z Chorvátska a Ukrajiny o trh EÚ. Na základe uvedeného sa nedá spochybňovať, že zistená úroveň dumpingu má pretrvávajúcu povahu a že pokračovanie dumpingu je veľmi pravdepodobné, ak by sa pripustilo, aby pôvodné opatrenia stratili platnosť. |
| --- | --- |

(98)

Zistilo sa, že príslušný výrobok bol počas OV stále predmetom dumpingu na trhu Spoločenstva (úvodné ustanovenia 25 a 50). V tejto súvislosti boli dumpingové marže pre príslušný výrobok pôvodom z každej z krajín, ktoré boli predmetom konania, blízko úrovni dumpingových marží zistených počas pôvodného vyšetrovania. Navyše existujú v príslušných krajinách stále obrovské výrobné kapacity, ktoré neboli použité počas OV. Taktiež sa zistilo, že na trhu Spoločenstva sa stále predávali značné množstvá dovozu z Chorvátska a Ukrajiny a že od roku 2000 ich podiel na trhu nepretržite vzrastal. To dokazuje jasný záujem vývozcov z Chorvátska a Ukrajiny o trh EÚ. Na základe uvedeného sa nedá spochybňovať, že zistená úroveň dumpingu má pretrvávajúcu povahu a že pokračovanie dumpingu je veľmi pravdepodobné, ak by sa pripustilo, aby pôvodné opatrenia stratili platnosť.

| (99) | Napriek skutočnosti, že priemysel Spoločenstva sa do určitej miery zotavil z predošlého dumpingového dovozu pôvodom okrem iného z Chorvátska a Ukrajiny, sa taktiež zistilo, že priemyslu Spoločenstva bola stále spôsobovaná materiálna ujma v zmysle článku 3 základného nariadenia. Marže ujmy zistené počas vyšetrovania sa zvýšili v porovnaní s pôvodným vyšetrovaním, pretože dumpingový dovoz naďalej pretrvával na podstatne nižšej úrovni ako ceny priemyslu Spoločenstva, a to i napriek tomu, že náklady sa v celosvetovom meradle zvýšili. Zohľadňujúc vplyv dumpingového dovozu na ziskovosť (úvodné ustanovenie 79) a podiel priemyslu Spoločenstva na trhu (úvodné ustanovenie 74), ktoré od roku 2001 do OV opäť klesali, sa dospelo k záveru, že okolnosti vedúce k ujme majú pretrvávajúcu povahu a že uplynutie platnosti pôvodných opatrení by mohlo viesť k pokračovaniu ujmy. |
| --- | --- |

(99)

Napriek skutočnosti, že priemysel Spoločenstva sa do určitej miery zotavil z predošlého dumpingového dovozu pôvodom okrem iného z Chorvátska a Ukrajiny, sa taktiež zistilo, že priemyslu Spoločenstva bola stále spôsobovaná materiálna ujma v zmysle článku 3 základného nariadenia. Marže ujmy zistené počas vyšetrovania sa zvýšili v porovnaní s pôvodným vyšetrovaním, pretože dumpingový dovoz naďalej pretrvával na podstatne nižšej úrovni ako ceny priemyslu Spoločenstva, a to i napriek tomu, že náklady sa v celosvetovom meradle zvýšili. Zohľadňujúc vplyv dumpingového dovozu na ziskovosť (úvodné ustanovenie 79) a podiel priemyslu Spoločenstva na trhu (úvodné ustanovenie 74), ktoré od roku 2001 do OV opäť klesali, sa dospelo k záveru, že okolnosti vedúce k ujme majú pretrvávajúcu povahu a že uplynutie platnosti pôvodných opatrení by mohlo viesť k pokračovaniu ujmy.

E.   PRÍČINNÉ SÚVISLOSTI

| (100) | Taktiež sa preskúmalo, či sa príčinná súvislosť medzi dumpingovým dovozom z Chorvátska a Ukrajiny a ujmou, ktorú utrpel priemysel Spoločenstva, stanovená v predošlom vyšetrovaní, stále vyskytuje i v tomto vyšetrovaní. Taktiež boli preskúmané známe faktory iné ako dumpingový dovoz, ktoré v tom istom období mohli poškodiť priemysel Spoločenstva, s cieľom zaistiť, aby možná ujma spôsobená týmito inými faktormi nebola pripísaná dumpingovému dovozu. |
| --- | --- |

(100)

Taktiež sa preskúmalo, či sa príčinná súvislosť medzi dumpingovým dovozom z Chorvátska a Ukrajiny a ujmou, ktorú utrpel priemysel Spoločenstva, stanovená v predošlom vyšetrovaní, stále vyskytuje i v tomto vyšetrovaní. Taktiež boli preskúmané známe faktory iné ako dumpingový dovoz, ktoré v tom istom období mohli poškodiť priemysel Spoločenstva, s cieľom zaistiť, aby možná ujma spôsobená týmito inými faktormi nebola pripísaná dumpingovému dovozu.

| (101) | Napriek platným opatreniam, ktoré spočiatku viedli k zníženiu dovozu v roku 2001, zvýšili postupne počas príslušného obdobia vyvážajúci výrobcovia z Chorvátska a Ukrajiny svoj podiel na trhu v Spoločenstve z 4,2 % na 5,5 %. Dokonca i pri klesajúcej spotrebe v období medzi 2001 do OV zaznamenali zvýšenie svojho podielu na trhu. Súčasne priemysel Spoločenstva v období medzi 2000 a OV stratil podiel na trhu. Počas OV musel podstatne znížiť výrobu a trpel kvôli znižujúcej sa ziskovosti. Zvyšujúci sa dovoz z príslušných krajín s podstatne nižšími cenami ako ceny priemyslu Spoločenstva a zhoršujúca sa situácia priemyslu Spoločenstva sa vyskytli v tom istom čase. Preto tento dovoz mohol naďalej prispievať k ujme spôsobovanej priemyslu Spoločenstva. |
| --- | --- |

(101)

Napriek platným opatreniam, ktoré spočiatku viedli k zníženiu dovozu v roku 2001, zvýšili postupne počas príslušného obdobia vyvážajúci výrobcovia z Chorvátska a Ukrajiny svoj podiel na trhu v Spoločenstve z 4,2 % na 5,5 %. Dokonca i pri klesajúcej spotrebe v období medzi 2001 do OV zaznamenali zvýšenie svojho podielu na trhu. Súčasne priemysel Spoločenstva v období medzi 2000 a OV stratil podiel na trhu. Počas OV musel podstatne znížiť výrobu a trpel kvôli znižujúcej sa ziskovosti. Zvyšujúci sa dovoz z príslušných krajín s podstatne nižšími cenami ako ceny priemyslu Spoločenstva a zhoršujúca sa situácia priemyslu Spoločenstva sa vyskytli v tom istom čase. Preto tento dovoz mohol naďalej prispievať k ujme spôsobovanej priemyslu Spoločenstva.

| (102) | Dovoz pôvodom z iných tretích krajín ako Česká republika, Poľsko a Slovenská republika, ktoré počas obdobia vyšetrovania ešte neboli členmi Spoločenstva, ako aj dovoz z Rumunska alebo Ruska mohli taktiež prispieť k ujme spôsobenej priemyslu Spoločenstva. |
| --- | --- |

(102)

Dovoz pôvodom z iných tretích krajín ako Česká republika, Poľsko a Slovenská republika, ktoré počas obdobia vyšetrovania ešte neboli členmi Spoločenstva, ako aj dovoz z Rumunska alebo Ruska mohli taktiež prispieť k ujme spôsobenej priemyslu Spoločenstva.

| (103) | Treba poznamenať, že antidumpingové clá v rozsahu od 9,8 % do 38,2 % a záväzky boli platné pre dovoz z piatich vyššie uvedených krajín počas celého príslušného obdobia. Momentálne prebieha preskúmanie platných opatrení pre dovoz z Ruska a Rumunska (úvodné ustanovenie 4). |
| --- | --- |

(103)

Treba poznamenať, že antidumpingové clá v rozsahu od 9,8 % do 38,2 % a záväzky boli platné pre dovoz z piatich vyššie uvedených krajín počas celého príslušného obdobia. Momentálne prebieha preskúmanie platných opatrení pre dovoz z Ruska a Rumunska (úvodné ustanovenie 4).

| (104) | Dovoz z Ruska predstavoval počas obdobia vyšetrovania podiel na trhu na úrovni 3,3 %. Priemerné dovozné ceny tohto dovozu vrátane antidumpingových ciel boli približne o 20 % nižšie ako ceny dovozu z Chorvátska a Ukrajiny. S ohľadom na úroveň cien dovozu z Ruska sa zdá, že tento dovoz prispel k spomínanej ujme. No v súvislosti s veľkosťou podielu na trhu, ktorý je nižší ako podiel príslušných krajín, nemohol byť dovoz z Ruska jedinou príčinou ujmy spôsobenej priemyslu Spoločenstva. Dovoz z Rumunska predstavoval počas obdobia vyšetrovania podiel na trhu na úrovni 3,5 %. Ceny dovozu z Rumunska vrátane antidumpingových ciel sú vyššie ako ceny dovozu z Chorvátska a Ukrajiny, no stále nižšie ako ceny priemyslu Spoločenstva. Na základe tohto sa dá dospieť k záveru, že tieto taktiež mohli prispieť k ujme spôsobenej priemyslu Spoločenstva. No i tak sa usudzuje, že akýkoľvek možný vplyv dovozu z Ruska a Rumunska nie je takého rozsahu, aby zmenil zistenie, že existuje pravá a podstatná príčinná súvislosť medzi dumpingovým dovozom bezšvíkových rúr a rúrok z Chorvátska a Ukrajiny a materiálnou ujmou spôsobenou priemyslu Spoločenstva. |
| --- | --- |

(104)

Dovoz z Ruska predstavoval počas obdobia vyšetrovania podiel na trhu na úrovni 3,3 %. Priemerné dovozné ceny tohto dovozu vrátane antidumpingových ciel boli približne o 20 % nižšie ako ceny dovozu z Chorvátska a Ukrajiny. S ohľadom na úroveň cien dovozu z Ruska sa zdá, že tento dovoz prispel k spomínanej ujme. No v súvislosti s veľkosťou podielu na trhu, ktorý je nižší ako podiel príslušných krajín, nemohol byť dovoz z Ruska jedinou príčinou ujmy spôsobenej priemyslu Spoločenstva. Dovoz z Rumunska predstavoval počas obdobia vyšetrovania podiel na trhu na úrovni 3,5 %. Ceny dovozu z Rumunska vrátane antidumpingových ciel sú vyššie ako ceny dovozu z Chorvátska a Ukrajiny, no stále nižšie ako ceny priemyslu Spoločenstva. Na základe tohto sa dá dospieť k záveru, že tieto taktiež mohli prispieť k ujme spôsobenej priemyslu Spoločenstva. No i tak sa usudzuje, že akýkoľvek možný vplyv dovozu z Ruska a Rumunska nie je takého rozsahu, aby zmenil zistenie, že existuje pravá a podstatná príčinná súvislosť medzi dumpingovým dovozom bezšvíkových rúr a rúrok z Chorvátska a Ukrajiny a materiálnou ujmou spôsobenou priemyslu Spoločenstva.

| (105) | Ceny dovozu z bývalých prístupových krajín Poľska, Českej republiky a Slovenska boli vrátane antidumpingového cla taktiež na značne vyššej úrovni ako ceny dovozu z Chorvátska a Ukrajiny, no stále nižšie ako ceny priemyslu Spoločenstva. Ich celkový podiel na trhu počas OV predstavoval 14,2 %. Hoci tento dovoz mohol taktiež prispieť k ujme, na základe úrovne ich cien sa dá dospieť k záveru, že mohol prispieť iba v nepatrnej miere. |
| --- | --- |

(105)

Ceny dovozu z bývalých prístupových krajín Poľska, Českej republiky a Slovenska boli vrátane antidumpingového cla taktiež na značne vyššej úrovni ako ceny dovozu z Chorvátska a Ukrajiny, no stále nižšie ako ceny priemyslu Spoločenstva. Ich celkový podiel na trhu počas OV predstavoval 14,2 %. Hoci tento dovoz mohol taktiež prispieť k ujme, na základe úrovne ich cien sa dá dospieť k záveru, že mohol prispieť iba v nepatrnej miere.

| (106) | So zreteľom na skutočnosť, že dovoz z Chorvátska a Ukrajiny má podstatne nižšie ceny ako priemysel Spoločenstva, neexistuje náznak, že uvedený dovoz, ktorý má vo väčšine prípadov nižšie ceny ako Spoločenstvo v menšom rozsahu, by mohol zrušiť príčinnú súvislosť medzi dumpingovým dovozom z Chorvátska a Ukrajiny a materiálnou ujmou spôsobenou priemyslu Spoločenstva. |
| --- | --- |

(106)

So zreteľom na skutočnosť, že dovoz z Chorvátska a Ukrajiny má podstatne nižšie ceny ako priemysel Spoločenstva, neexistuje náznak, že uvedený dovoz, ktorý má vo väčšine prípadov nižšie ceny ako Spoločenstvo v menšom rozsahu, by mohol zrušiť príčinnú súvislosť medzi dumpingovým dovozom z Chorvátska a Ukrajiny a materiálnou ujmou spôsobenou priemyslu Spoločenstva.

| (107) | Dovoz z niekoľkých ďalších tretích krajín celkovo predstavoval počas OV podiel na trhu na úrovni 8,9 %. So zreteľom na jeho vysokú cenovú úroveň, ktoré sú vo väčšine prípadov dostatočne nad úrovňou cien priemyslu Spoločenstva, neexistuje náznak, že tento dovoz by mohol zrušiť príčinnú súvislosť medzi dumpingovým dovozom z Chorvátska a Ukrajiny a materiálnou ujmou spôsobenou priemyslu Spoločenstva. |
| --- | --- |

(107)

Dovoz z niekoľkých ďalších tretích krajín celkovo predstavoval počas OV podiel na trhu na úrovni 8,9 %. So zreteľom na jeho vysokú cenovú úroveň, ktoré sú vo väčšine prípadov dostatočne nad úrovňou cien priemyslu Spoločenstva, neexistuje náznak, že tento dovoz by mohol zrušiť príčinnú súvislosť medzi dumpingovým dovozom z Chorvátska a Ukrajiny a materiálnou ujmou spôsobenou priemyslu Spoločenstva.

| (108) | Ostatní výrobcovia Spoločenstva, ktorí nespolupracovali na vyšetrovaní, čelili rovnakým problémom v súvislosti so vzrastajúcimi surovinovými nákladmi, ktoré ich nútili zvyšovať ceny v čo najväčšej možnej miere. Nezistil sa žiaden náznak, že títo konkurenti mohli spôsobiť ujmu, ktorú priemysel Spoločenstva utrpel. |
| --- | --- |

(108)

Ostatní výrobcovia Spoločenstva, ktorí nespolupracovali na vyšetrovaní, čelili rovnakým problémom v súvislosti so vzrastajúcimi surovinovými nákladmi, ktoré ich nútili zvyšovať ceny v čo najväčšej možnej miere. Nezistil sa žiaden náznak, že títo konkurenti mohli spôsobiť ujmu, ktorú priemysel Spoločenstva utrpel.

| (109) | Od roku 2001 spotreba v Spoločenstve klesá. No predaj Spoločenstva poklesol o väčšie percento ako spotreba a stratený podiel priemyslu Spoločenstva na trhu, zatiaľ čo príslušné krajiny počas tohto obdobia zvýšili svoj podiel na trhu Spoločenstva. Preto sa dospelo k záveru, že tento faktor nemohol zrušiť príčinnú súvislosť medzi dumpingovým dovozom z Chorvátska a Ukrajiny a materiálnou ujmou spôsobenou priemyslu Spoločenstva. Počas vyšetrovania sa nezistili žiadne ďalšie faktory, ktoré by mohli spôsobiť ujmu. |
| --- | --- |

(109)

Od roku 2001 spotreba v Spoločenstve klesá. No predaj Spoločenstva poklesol o väčšie percento ako spotreba a stratený podiel priemyslu Spoločenstva na trhu, zatiaľ čo príslušné krajiny počas tohto obdobia zvýšili svoj podiel na trhu Spoločenstva. Preto sa dospelo k záveru, že tento faktor nemohol zrušiť príčinnú súvislosť medzi dumpingovým dovozom z Chorvátska a Ukrajiny a materiálnou ujmou spôsobenou priemyslu Spoločenstva. Počas vyšetrovania sa nezistili žiadne ďalšie faktory, ktoré by mohli spôsobiť ujmu.

| (110) | Na základe uvedenej analýzy vplyvu všetkých známych faktorov na stav priemyslu Spoločenstva sa dospelo k záveru, že príčinná súvislosť medzi dumpingovým dovozom z Chorvátska a Ukrajiny a materiálnou ujmou priemyslu Spoločenstva, ktorá bola stanovená v predošlom vyšetrovaní, nebola zrušená. |
| --- | --- |

(110)

Na základe uvedenej analýzy vplyvu všetkých známych faktorov na stav priemyslu Spoločenstva sa dospelo k záveru, že príčinná súvislosť medzi dumpingovým dovozom z Chorvátska a Ukrajiny a materiálnou ujmou priemyslu Spoločenstva, ktorá bola stanovená v predošlom vyšetrovaní, nebola zrušená.

F.   ZÁUJEM SPOLOČENSTVA

1.   Všeobecné úvahy

| (111) | Preskúmalo sa, či existujú závažné dôvody, ktoré by mohli viesť k záveru, že udržanie antidumpingových ciel proti dovozu z príslušných krajín nie je v záujme Spoločenstva. Komisia zaslala dotazníky dovozcom a priemyselným užívateľom. Kompletne vyplnený dotazník bol obdržaný od jedného dovozcu, Comercial de Tubos, S.A., Španielsko. |
| --- | --- |

(111)

Preskúmalo sa, či existujú závažné dôvody, ktoré by mohli viesť k záveru, že udržanie antidumpingových ciel proti dovozu z príslušných krajín nie je v záujme Spoločenstva. Komisia zaslala dotazníky dovozcom a priemyselným užívateľom. Kompletne vyplnený dotazník bol obdržaný od jedného dovozcu, Comercial de Tubos, S.A., Španielsko.

| (112) | Od priemyselných užívateľov neboli obdržané žiadne odpovede na dotazníky. Počas vyšetrovania sa neohlásil žiaden dodávateľ. Na základe informácií obdržaných od spolupracujúcich strán sa dospelo k týmto záverom: |
| --- | --- |

(112)

Od priemyselných užívateľov neboli obdržané žiadne odpovede na dotazníky. Počas vyšetrovania sa neohlásil žiaden dodávateľ. Na základe informácií obdržaných od spolupracujúcich strán sa dospelo k týmto záverom:

| (113) | Je potrebné pripomenúť, že počas predošlého vyšetrovania sa prijatie opatrení nepovažovalo za protichodné voči záujmom Spoločenstva. Navyše skutočnosť, že súčasné vyšetrovanie predstavuje preskúmanie, čiže analyzovanie situácie po zavedení antidumpingových opatrení, pripúšťa zhodnotenie akýchkoľvek nevhodných negatívnych vplyvov súčasných antidumpingových opatrení na zúčastnené strany. |
| --- | --- |

(113)

Je potrebné pripomenúť, že počas predošlého vyšetrovania sa prijatie opatrení nepovažovalo za protichodné voči záujmom Spoločenstva. Navyše skutočnosť, že súčasné vyšetrovanie predstavuje preskúmanie, čiže analyzovanie situácie po zavedení antidumpingových opatrení, pripúšťa zhodnotenie akýchkoľvek nevhodných negatívnych vplyvov súčasných antidumpingových opatrení na zúčastnené strany.

2.   Záujem priemyslu Spoločenstva

| (114) | Pripomína sa, že priemysel Spoločenstva pozostáva z piatich výrobcov, ktorí zamestnávajú približne 2 470 zamestnancov v oblasti výroby a predaja bezšvíkových rúr a rúrok. Taktiež sa pripomína, že vyššie uvedené ekonomické ukazovatele priemyslu Spoločenstva dokazujú zhoršujúce sa finančné výsledky počas obdobia vyšetrovania. Napriek narastajúcej spotrebe bezšvíkových rúr a rúrok v Spoločenstve v 2000 a 2001, ktorá i tak opäť poklesla počas OV, nemohol priemysel Spoločenstva opäť získať finančnú stabilitu. |
| --- | --- |

(114)

Pripomína sa, že priemysel Spoločenstva pozostáva z piatich výrobcov, ktorí zamestnávajú približne 2 470 zamestnancov v oblasti výroby a predaja bezšvíkových rúr a rúrok. Taktiež sa pripomína, že vyššie uvedené ekonomické ukazovatele priemyslu Spoločenstva dokazujú zhoršujúce sa finančné výsledky počas obdobia vyšetrovania. Napriek narastajúcej spotrebe bezšvíkových rúr a rúrok v Spoločenstve v 2000 a 2001, ktorá i tak opäť poklesla počas OV, nemohol priemysel Spoločenstva opäť získať finančnú stabilitu.

| (115) | V skutočnosti sa priemysel čiastočne zotavil v období rokov 2000 a 2001. No na základe prevládajúcej finančnej situácie priemyslu Spoločenstva je zjavné, že antidumpingové opatrenia by boli v záujme priemyslu Spoločenstva. |
| --- | --- |

(115)

V skutočnosti sa priemysel čiastočne zotavil v období rokov 2000 a 2001. No na základe prevládajúcej finančnej situácie priemyslu Spoločenstva je zjavné, že antidumpingové opatrenia by boli v záujme priemyslu Spoločenstva.

3.   Záujem nespriaznených dovozcov

| (116) | Spolupracujúci dovozca vo všeobecnosti nenamietal voči ďalšiemu uplatneniu antidumpingových opatrení. Od dovozcov, ktorí dovážali príslušný výrobok z Chorvátska alebo Ukrajiny, neboli obdržané žiadne pripomienky. |
| --- | --- |

(116)

Spolupracujúci dovozca vo všeobecnosti nenamietal voči ďalšiemu uplatneniu antidumpingových opatrení. Od dovozcov, ktorí dovážali príslušný výrobok z Chorvátska alebo Ukrajiny, neboli obdržané žiadne pripomienky.

| (117) | Účelom antidumpingových opatrení je obnoviť korektný obchodný styk. Jeho účelom nie je zakázať dovoz alebo obmedzovať činnosť dovozcov v Spoločenstve. V skutočnosti sa akékoľvek navrhnuté opatrenia majú stanoviť na úrovni, ktorá umožní pokračovanie dovozu taktiež v budúcnosti, ale pri cenách, ktoré nie sú dumpingové alebo poškodzujúce, podľa toho, ktorá hodnota je nižšia. |
| --- | --- |

(117)

Účelom antidumpingových opatrení je obnoviť korektný obchodný styk. Jeho účelom nie je zakázať dovoz alebo obmedzovať činnosť dovozcov v Spoločenstve. V skutočnosti sa akékoľvek navrhnuté opatrenia majú stanoviť na úrovni, ktorá umožní pokračovanie dovozu taktiež v budúcnosti, ale pri cenách, ktoré nie sú dumpingové alebo poškodzujúce, podľa toho, ktorá hodnota je nižšia.

| (118) | Vzhľadom na to, že dovozu s poctivými cenami bude stále umožnený vstup na trh Spoločenstva, je pravdepodobné, že tradičný obchod dovozcov bude pokračovať, i keď sa zavedú antidumpingové opatrenia proti dumpingovému dovozu. |
| --- | --- |

(118)

Vzhľadom na to, že dovozu s poctivými cenami bude stále umožnený vstup na trh Spoločenstva, je pravdepodobné, že tradičný obchod dovozcov bude pokračovať, i keď sa zavedú antidumpingové opatrenia proti dumpingovému dovozu.

4.   Záujem dodávateľov

| (119) | Počas vyšetrovania sa neohlásil žiaden dodávateľ. Preto sa dospelo k záveru, že neexistujú žiadne závažné dôvody v súvislosti so záujmami dodávateľov, na základe ktorých by opatrenia nemali byť zavedené. |
| --- | --- |

(119)

Počas vyšetrovania sa neohlásil žiaden dodávateľ. Preto sa dospelo k záveru, že neexistujú žiadne závažné dôvody v súvislosti so záujmami dodávateľov, na základe ktorých by opatrenia nemali byť zavedené.

5.   Záujem užívateľov

| (120) | V predošlom vyšetrovaní sa dospelo k záveru, že žiaden cenový vplyv v dôsledku antidumpingových opatrení nebude značný pre priemyselných užívateľov na nižších úrovniach trhu. Toto tvrdenie bolo založené na skutočnosti, že bezšvíkové rúry a rúrky predstavovali iba malú časť celkových nákladov pre užívateľské odvetvia priemyslu (vrátane chemického a petrochemického priemyslu, elektrární, automobilového a stavebného priemyslu). Pretože neboli podané žiadne žiadosti, ktoré by popierali predošlé zistenia, a so zreteľom na nedostatok spolupráce zo strany užívateľov pri súčasnom vyšetrovaní sa očakáva, že akékoľvek cenové vplyvy vyplývajúce z antidumpingových opatrení by boli zanedbateľné pre priemyselných užívateľov na nižších úrovniach trhu. |
| --- | --- |

(120)

V predošlom vyšetrovaní sa dospelo k záveru, že žiaden cenový vplyv v dôsledku antidumpingových opatrení nebude značný pre priemyselných užívateľov na nižších úrovniach trhu. Toto tvrdenie bolo založené na skutočnosti, že bezšvíkové rúry a rúrky predstavovali iba malú časť celkových nákladov pre užívateľské odvetvia priemyslu (vrátane chemického a petrochemického priemyslu, elektrární, automobilového a stavebného priemyslu). Pretože neboli podané žiadne žiadosti, ktoré by popierali predošlé zistenia, a so zreteľom na nedostatok spolupráce zo strany užívateľov pri súčasnom vyšetrovaní sa očakáva, že akékoľvek cenové vplyvy vyplývajúce z antidumpingových opatrení by boli zanedbateľné pre priemyselných užívateľov na nižších úrovniach trhu.

6.   Aspekty hospodárskej súťaže

| (121) | Je potrebné poznamenať, že v rozhodnutí Komisie 2003/382/ES (9) sa zistilo, že niektorí výrobcovia Spoločenstva boli do roku 1995 účastníkmi protikonkurenčnej dohody týkajúcej sa častí príslušného výrobku. V súlade s uvedenými skutočnosťami však ani pôvodné vyšetrovanie s OV od 1. novembra 1997 do 31. októbra 1998 (a s príslušným obdobím od januára 1997 do konca OV), ani súčasné revízne vyšetrovanie neboli ovplyvnené žiadnymi protikonkurenčnými praktikami. |
| --- | --- |

(121)

Je potrebné poznamenať, že v rozhodnutí Komisie 2003/382/ES (9) sa zistilo, že niektorí výrobcovia Spoločenstva boli do roku 1995 účastníkmi protikonkurenčnej dohody týkajúcej sa častí príslušného výrobku. V súlade s uvedenými skutočnosťami však ani pôvodné vyšetrovanie s OV od 1. novembra 1997 do 31. októbra 1998 (a s príslušným obdobím od januára 1997 do konca OV), ani súčasné revízne vyšetrovanie neboli ovplyvnené žiadnymi protikonkurenčnými praktikami.

7.   Záver ohľadom záujmu Spoločenstva

| (122) | Udržanie opatrení proti dovozom bezšvíkových rúr a rúrok pôvodom z príslušných krajín by bolo jasne v záujme priemyslu Spoločenstva. V súvislosti s dovozcami/predajcami a užívateľskými odvetviami priemyslu sa očakáva iba okrajový dosah na ceny bezšvíkových rúrok. |
| --- | --- |

(122)

Udržanie opatrení proti dovozom bezšvíkových rúr a rúrok pôvodom z príslušných krajín by bolo jasne v záujme priemyslu Spoločenstva. V súvislosti s dovozcami/predajcami a užívateľskými odvetviami priemyslu sa očakáva iba okrajový dosah na ceny bezšvíkových rúrok.

| (123) | So zreteľom na vyššie uvedené sa dospelo k záveru, že neexistujú žiadne závažné dôvody, prečo by nemali byť zavedené antidumpingové clá voči dovozom bezšvíkových rúr a rúrok pôvodom z príslušných krajín. |
| --- | --- |

(123)

So zreteľom na vyššie uvedené sa dospelo k záveru, že neexistujú žiadne závažné dôvody, prečo by nemali byť zavedené antidumpingové clá voči dovozom bezšvíkových rúr a rúrok pôvodom z príslušných krajín.

G.   ANTIDUMPINGOVÉ OPATRENIA

1.   Úroveň odstránenia ujmy

| (124) | So zreteľom na závery dosiahnuté v súvislosti s dumpingovou ujmou a záujmom Spoločenstva by mali byť zavedené opatrenia s cieľom predísť ďalšej ujme spôsobovanej priemyslu Spoločenstva prostredníctvom dumpingového dovozu. |
| --- | --- |

(124)

So zreteľom na závery dosiahnuté v súvislosti s dumpingovou ujmou a záujmom Spoločenstva by mali byť zavedené opatrenia s cieľom predísť ďalšej ujme spôsobovanej priemyslu Spoločenstva prostredníctvom dumpingového dovozu.

| (125) | Opatrenia by mali byť zavedené na úrovni, ktorá by zabezpečovala odstránenie ujmy spôsobenej týmto dovozom bez prekročenia zistenej dumpingovej marže. Pri vypočítavaní množstva cla potrebného na odstránenie vplyvov ujmy spôsobujúceho dumpingu sa usudzovalo, že akékoľvek opatrenia by mali umožniť priemyslu Spoločenstva pokryť jeho výrobné náklady a získať celkovo zisk pred zdanením, ktorý by mohol primerane dosiahnuť priemysel takéhoto typu v tomto sektore pri bežných podmienkach hospodárskej súťaže, t. j. pri absencii dumpingového dovozu, prostredníctvom predaja podobného výrobku v Spoločenstve. Pre tento výpočet bola použitá marža zisku pred zdanením na úrovni 5 % obratu. Táto hodnota je zhodná s hodnotou v pôvodnom konaní, pretože sa nezistil žiaden náznak a nedošlo k žiadnej intervencii, na základe ktorých by sa táto sadzba mala zmeniť. Na základe tohto sa vypočítala cena podobného výrobku nespôsobujúca ujmu priemyslu Spoločenstva. Táto cena sa vypočítala pridaním vyššie uvedenej marže zisku na úrovni 5 % k výrobným nákladom. |
| --- | --- |

(125)

Opatrenia by mali byť zavedené na úrovni, ktorá by zabezpečovala odstránenie ujmy spôsobenej týmto dovozom bez prekročenia zistenej dumpingovej marže. Pri vypočítavaní množstva cla potrebného na odstránenie vplyvov ujmy spôsobujúceho dumpingu sa usudzovalo, že akékoľvek opatrenia by mali umožniť priemyslu Spoločenstva pokryť jeho výrobné náklady a získať celkovo zisk pred zdanením, ktorý by mohol primerane dosiahnuť priemysel takéhoto typu v tomto sektore pri bežných podmienkach hospodárskej súťaže, t. j. pri absencii dumpingového dovozu, prostredníctvom predaja podobného výrobku v Spoločenstve. Pre tento výpočet bola použitá marža zisku pred zdanením na úrovni 5 % obratu. Táto hodnota je zhodná s hodnotou v pôvodnom konaní, pretože sa nezistil žiaden náznak a nedošlo k žiadnej intervencii, na základe ktorých by sa táto sadzba mala zmeniť. Na základe tohto sa vypočítala cena podobného výrobku nespôsobujúca ujmu priemyslu Spoločenstva. Táto cena sa vypočítala pridaním vyššie uvedenej marže zisku na úrovni 5 % k výrobným nákladom.

| (126) | Potrebné zvýšenie ceny sa potom určilo na základe porovnania hmotnostnej priemernej dovoznej ceny, ako bola stanovená pre výpočet nasadenia nízkych cien, a priemernej ceny nespôsobujúcej ujmu. Rozdiel pochádzajúci z tohto porovnania sa potom vyjadril ako percento priemernej dovoznej hodnoty CIF. |
| --- | --- |

(126)

Potrebné zvýšenie ceny sa potom určilo na základe porovnania hmotnostnej priemernej dovoznej ceny, ako bola stanovená pre výpočet nasadenia nízkych cien, a priemernej ceny nespôsobujúcej ujmu. Rozdiel pochádzajúci z tohto porovnania sa potom vyjadril ako percento priemernej dovoznej hodnoty CIF.

2.   Zmenené a doplnené opatrenia

| (127) | So zreteľom na predchádzajúce sa usudzuje, že platné antidumpingové clá na dovoz príslušného výrobku pôvodom z Chorvátska a Ukrajiny by mali byť zmenené a doplnené. Nové antidumpingové clá by mali byť stanovené na úrovni, ktorá by zohľadňovala zistené marže ujmy, pretože dumpingové marže zistené pre všetky spoločnosti v Chorvátsku a Ukrajine boli vyššie ako vypočítané marže ujmy. Pretože spolupráca bola na vysokej úrovni (viac ako 80 % vývozov príslušného výrobku z Ukrajiny do Spoločenstva), zvyšná marža pre Ukrajinu by mala byť stanovená na takej istej úrovni ako dumpingová marža určená pre spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (NTRP) a CJSC Nikopolsky seamless tubes plant „Nikotube“. |
| --- | --- |

(127)

So zreteľom na predchádzajúce sa usudzuje, že platné antidumpingové clá na dovoz príslušného výrobku pôvodom z Chorvátska a Ukrajiny by mali byť zmenené a doplnené. Nové antidumpingové clá by mali byť stanovené na úrovni, ktorá by zohľadňovala zistené marže ujmy, pretože dumpingové marže zistené pre všetky spoločnosti v Chorvátsku a Ukrajine boli vyššie ako vypočítané marže ujmy. Pretože spolupráca bola na vysokej úrovni (viac ako 80 % vývozov príslušného výrobku z Ukrajiny do Spoločenstva), zvyšná marža pre Ukrajinu by mala byť stanovená na takej istej úrovni ako dumpingová marža určená pre spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (NTRP) a CJSC Nikopolsky seamless tubes plant „Nikotube“.

| (128) | V tomto nariadení uvedené sadzby antidumpingového cla pre jednotlivé spoločnosti boli stanovené na základe zistení pochádzajúcich zo súčasného vyšetrovania. Z tohto dôvodu zohľadňujú tieto sadzby situáciu zistenú počas vyšetrovania v súvislosti s týmito spoločnosťami. Tieto colné sadzby sú (v protiklade k celoštátnemu clu uplatniteľnému na „všetky ostatné spoločnosti“) teda uplatniteľné výlučne na dovoz výrobkov pôvodom z príslušnej krajiny a vyrobených týmito spoločnosťami, a teda uvedenými špecifickými právnymi subjektami. Na dovážané výrobky vyrábané ktoroukoľvek inou spoločnosťou, ktorá sa osobitne nespomína v normatívnej časti tohto nariadenia spolu s jej názvom a adresou, vrátane subjektov spriaznených s týmito spoločnosťami, sa nevzťahujú tieto sadzby a sú predmetom colnej sadzby uplatniteľnej na „všetky ostatné spoločnosti“. |
| --- | --- |

(128)

V tomto nariadení uvedené sadzby antidumpingového cla pre jednotlivé spoločnosti boli stanovené na základe zistení pochádzajúcich zo súčasného vyšetrovania. Z tohto dôvodu zohľadňujú tieto sadzby situáciu zistenú počas vyšetrovania v súvislosti s týmito spoločnosťami. Tieto colné sadzby sú (v protiklade k celoštátnemu clu uplatniteľnému na „všetky ostatné spoločnosti“) teda uplatniteľné výlučne na dovoz výrobkov pôvodom z príslušnej krajiny a vyrobených týmito spoločnosťami, a teda uvedenými špecifickými právnymi subjektami. Na dovážané výrobky vyrábané ktoroukoľvek inou spoločnosťou, ktorá sa osobitne nespomína v normatívnej časti tohto nariadenia spolu s jej názvom a adresou, vrátane subjektov spriaznených s týmito spoločnosťami, sa nevzťahujú tieto sadzby a sú predmetom colnej sadzby uplatniteľnej na „všetky ostatné spoločnosti“.

| (129) | Akákoľvek žiadosť o uplatnenie týchto colných sadzieb pre jednotlivé spoločnosti (napr. po zmene v názve subjektu alebo po zriadení nových výrobných alebo predajných subjektov) by mala byť bezodkladne adresovaná Komisii (10) spolu so všetkými relevantnými informáciami, najmä týkajúcimi sa zmeny činnosti spoločnosti v súvislosti s výrobou, domácim a vývozným predajom v spojitosti napr. s takouto zmenou v názve alebo zmenou výrobných a predajných subjektov. V prípade potreby bude nariadenie podľa uvedených skutočností upravené a doplnené prostredníctvom aktualizácie zoznamu spoločností, na ktoré sa vzťahujú individuálne colné sadzby. |
| --- | --- |

(129)

Akákoľvek žiadosť o uplatnenie týchto colných sadzieb pre jednotlivé spoločnosti (napr. po zmene v názve subjektu alebo po zriadení nových výrobných alebo predajných subjektov) by mala byť bezodkladne adresovaná Komisii (10) spolu so všetkými relevantnými informáciami, najmä týkajúcimi sa zmeny činnosti spoločnosti v súvislosti s výrobou, domácim a vývozným predajom v spojitosti napr. s takouto zmenou v názve alebo zmenou výrobných a predajných subjektov. V prípade potreby bude nariadenie podľa uvedených skutočností upravené a doplnené prostredníctvom aktualizácie zoznamu spoločností, na ktoré sa vzťahujú individuálne colné sadzby.

| (130) | Navrhované antidumpingové clá sú nasledovné:









  Krajina | Spoločnosť | Marža odstránenia ujmy | Dumpingová marža | Navrhovaná antidumpingová marža |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Chorvátsko | Všetky spoločnosti | 38,8 % | 38,9 % | 38,8 % |
| Ukrajina | Dnipropetrovsk Tube Works (DTW), Dnipropetrovsk | 51,9 % | 91,0 % | 51,9 % |
| OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (NTRP), Dnipropetrovsk a CJSC Nikopolsky seamless tubes plant „Nikotube“, Nikopol | 64,1 % | 97,3 % | 64,1 % |
| Všetky ostatné spoločnosti | 64,1 % | 97,3 % | 64,1 % |

(130)

Navrhované antidumpingové clá sú nasledovné:

Krajina

Spoločnosť

Marža odstránenia ujmy

Dumpingová marža

Navrhovaná antidumpingová marža

Chorvátsko

Všetky spoločnosti

38,8 %

38,9 %

38,8 %

Ukrajina

Dnipropetrovsk Tube Works (DTW), Dnipropetrovsk

51,9 %

91,0 %

51,9 %

OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (NTRP), Dnipropetrovsk a CJSC Nikopolsky seamless tubes plant „Nikotube“, Nikopol

64,1 %

97,3 %

64,1 %

Všetky ostatné spoločnosti

64,1 %

97,3 %

64,1 %

| (131) | Na základe navrhovaných opatrení začne plynúť nové päťročné obdobie pre tieto opatrenia. Tieto opatrenia preto nestratia platnosť 18. februára 2005, ako je uvedené v oznámení o nastávajúcom uplynutí platnosti uverejnenom 27. augusta 2004 (11). |
| --- | --- |

(131)

Na základe navrhovaných opatrení začne plynúť nové päťročné obdobie pre tieto opatrenia. Tieto opatrenia preto nestratia platnosť 18. februára 2005, ako je uvedené v oznámení o nastávajúcom uplynutí platnosti uverejnenom 27. augusta 2004 (11).

3.   Vývoj po OV v súvislosti s chorvátskym vývozcom

| (132) | Po zverejnení podstatných skutočností a okolností, na základe ktorých sa dospelo k záveru, že úroveň antidumpingových opatrení by mala byť zmenená a upravená, informovala chorvátska vláda Komisiu o tom, že jediný výrobca v Chorvátsku, Mechel Željezara Ltd., sa nachádza v stave likvidácie a na jeseň 2004 zastavil výrobu. Namiesto neho bola Chorvátskou nadáciou pre privatizáciu (CPF), vládnou inštitúciou zodpovednou za privatizačný proces v Chorvátsku, založená nová spoločnosť pod názvom Valjaonice Cijevi Sisak d.o.o („Valjaonice“). Novozaložená spoločnosť zjavne ešte nezačala s výrobou a nachádza sa v procese získavania majetku od Mechel Željezara Ltd. |
| --- | --- |

(132)

Po zverejnení podstatných skutočností a okolností, na základe ktorých sa dospelo k záveru, že úroveň antidumpingových opatrení by mala byť zmenená a upravená, informovala chorvátska vláda Komisiu o tom, že jediný výrobca v Chorvátsku, Mechel Željezara Ltd., sa nachádza v stave likvidácie a na jeseň 2004 zastavil výrobu. Namiesto neho bola Chorvátskou nadáciou pre privatizáciu (CPF), vládnou inštitúciou zodpovednou za privatizačný proces v Chorvátsku, založená nová spoločnosť pod názvom Valjaonice Cijevi Sisak d.o.o („Valjaonice“). Novozaložená spoločnosť zjavne ešte nezačala s výrobou a nachádza sa v procese získavania majetku od Mechel Željezara Ltd.

| (133) | Na základe poskytnutých informácií sa však očividne výrobná kapacita Valjaonice nezmení v porovnaní s výrobnou kapacitou Mechel Željezara Ltd. a zo strany Valjaonice existuje jasný zámer pokračovať vo výrobe príslušného výrobku. Na základe toho sa nemôže skutočnosť, že výroba bola zastavená, považovať za pretrvávajúcu a nespornú, a preto neovplyvňuje zistenia vyšetrovania. |
| --- | --- |

(133)

Na základe poskytnutých informácií sa však očividne výrobná kapacita Valjaonice nezmení v porovnaní s výrobnou kapacitou Mechel Željezara Ltd. a zo strany Valjaonice existuje jasný zámer pokračovať vo výrobe príslušného výrobku. Na základe toho sa nemôže skutočnosť, že výroba bola zastavená, považovať za pretrvávajúcu a nespornú, a preto neovplyvňuje zistenia vyšetrovania.

| (134) | Ak by však nastali zmeny v súvislosti so situáciou spoločnosti, ktoré by poskytovali dôvody na preskúmanie opatrení, bude takéto preskúmanie začaté. |
| --- | --- |

(134)

Ak by však nastali zmeny v súvislosti so situáciou spoločnosti, ktoré by poskytovali dôvody na preskúmanie opatrení, bude takéto preskúmanie začaté.

4.   Záväzky

| (135) | Rozhodnutím 2000/137/ES prijala Komisia cenový záväzok okrem iných od jediného chorvátskeho vyvážajúceho výrobcu. Tento záväzok týkajúci sa Mechel Željezara Ltd. bol taktiež predmetom preskúmania. |
| --- | --- |

(135)

Rozhodnutím 2000/137/ES prijala Komisia cenový záväzok okrem iných od jediného chorvátskeho vyvážajúceho výrobcu. Tento záväzok týkajúci sa Mechel Željezara Ltd. bol taktiež predmetom preskúmania.

| (136) | Počas trvania tohto záväzku sa Mechel Željezara Ltd. zaviazal predávať svojim nezávislým zákazníkom príslušný výrobok do určitého množstva na vývoz do Spoločenstva za znížené ceny. Okrem toho sa Mechel Željezara Ltd. zaviazal, že jeho ceny pre skupiny výrobkov budú v súlade s cenovou štruktúrou používanou v Spoločenstve. |
| --- | --- |

(136)

Počas trvania tohto záväzku sa Mechel Željezara Ltd. zaviazal predávať svojim nezávislým zákazníkom príslušný výrobok do určitého množstva na vývoz do Spoločenstva za znížené ceny. Okrem toho sa Mechel Željezara Ltd. zaviazal, že jeho ceny pre skupiny výrobkov budú v súlade s cenovou štruktúrou používanou v Spoločenstve.

| (137) | V súlade s článkom 8 ods. 1 základného nariadenia je cieľom záväzku odstrániť ujmu spôsobenú vplyvom dumpingového dovozu, čo sa dosiahne, ak vývozca zvýši svoje ceny alebo zastaví vývoz na dumpingovej úrovni. Vyšetrovanie ukázalo, že typ záväzku pôvodne prijatý v súčasnom prípade nezabezpečil zvýšenie ceny na úroveň, ktorá by nespôsobovala ujmu, a tak obnovila korektný obchodný styk na trhu Spoločenstva. Preto sa v tomto prípade záväzok prijatý od Mechel Željezara Ltd. nepovažuje za vhodný a efektívny prostriedok na odstránenie ujmu spôsobujúceho vplyvu dumpingu. Ako je uvedené vyššie, Mechel Željezara Ltd. začal nedávno proces likvidácie. Z tohto dôvodu sa tento záväzok nepovažuje za naďalej platný. |
| --- | --- |

(137)

V súlade s článkom 8 ods. 1 základného nariadenia je cieľom záväzku odstrániť ujmu spôsobenú vplyvom dumpingového dovozu, čo sa dosiahne, ak vývozca zvýši svoje ceny alebo zastaví vývoz na dumpingovej úrovni. Vyšetrovanie ukázalo, že typ záväzku pôvodne prijatý v súčasnom prípade nezabezpečil zvýšenie ceny na úroveň, ktorá by nespôsobovala ujmu, a tak obnovila korektný obchodný styk na trhu Spoločenstva. Preto sa v tomto prípade záväzok prijatý od Mechel Željezara Ltd. nepovažuje za vhodný a efektívny prostriedok na odstránenie ujmu spôsobujúceho vplyvu dumpingu. Ako je uvedené vyššie, Mechel Željezara Ltd. začal nedávno proces likvidácie. Z tohto dôvodu sa tento záväzok nepovažuje za naďalej platný.

| (138) | Po zverejnení základných skutočností a okolností, na základe ktorých sa dospelo k záveru, že úroveň antidumpingových opatrení by mala byť zmenená a doplnená, ponúkli ukrajinské spoločnosti OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (NTRP), CJSC Nikopolsky seamless tubes plant „Nikotube“ a ich spriaznená predajná/holdingová spoločnosť „Interpipe“ spoločný záväzok v súlade s článkom 8 ods. 1 základného nariadenia. |
| --- | --- |

(138)

Po zverejnení základných skutočností a okolností, na základe ktorých sa dospelo k záveru, že úroveň antidumpingových opatrení by mala byť zmenená a doplnená, ponúkli ukrajinské spoločnosti OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (NTRP), CJSC Nikopolsky seamless tubes plant „Nikotube“ a ich spriaznená predajná/holdingová spoločnosť „Interpipe“ spoločný záväzok v súlade s článkom 8 ods. 1 základného nariadenia.

| (139) | Tieto ukrajinské spoločnosti sú výrobcami rôznych typov oceľových výrobkov, ktoré sa môžu predávať spoločne s príslušným výrobkom. To prináša potenciálne riziko krížových kompenzácií, t. j. akékoľvek ceny, ktoré by boli predmetom záväzku, by sa formálne dodržiavali, ale ceny iných výrobkov ako príslušného výrobku by sa znížili, ak by boli predávané spoločne s príslušným výrobkom. Navyše s ohľadom na volatilitu cien boli minimálne vývozné ceny, ktoré bola spoločnosť ochotná ponúknuť, na úrovni, ktorá nevylučovala ujmu spôsobujúce vplyvy dumpingu. Na základe uvedených skutočností nemohla byť táto ponuka prijatá. |
| --- | --- |

(139)

Tieto ukrajinské spoločnosti sú výrobcami rôznych typov oceľových výrobkov, ktoré sa môžu predávať spoločne s príslušným výrobkom. To prináša potenciálne riziko krížových kompenzácií, t. j. akékoľvek ceny, ktoré by boli predmetom záväzku, by sa formálne dodržiavali, ale ceny iných výrobkov ako príslušného výrobku by sa znížili, ak by boli predávané spoločne s príslušným výrobkom. Navyše s ohľadom na volatilitu cien boli minimálne vývozné ceny, ktoré bola spoločnosť ochotná ponúknuť, na úrovni, ktorá nevylučovala ujmu spôsobujúce vplyvy dumpingu. Na základe uvedených skutočností nemohla byť táto ponuka prijatá.

| (140) | Okrem toho ukrajinská spoločnosť Dnipropetrovsk Tube Works (DTW), Dnipropetrovsk, vyhlásila, že bol ponúknutý záväzok, no bez uvedenia charakteru alebo akejkoľvek minimálnej ceny, ktorá by sa mala dodržiavať. Z tohto dôvodu ponuka nemohla byť zohľadnená. |
| --- | --- |

(140)

Okrem toho ukrajinská spoločnosť Dnipropetrovsk Tube Works (DTW), Dnipropetrovsk, vyhlásila, že bol ponúknutý záväzok, no bez uvedenia charakteru alebo akejkoľvek minimálnej ceny, ktorá by sa mala dodržiavať. Z tohto dôvodu ponuka nemohla byť zohľadnená.

H.   ZÁVEREČNÉ USTANOVENIE

| (141) | Zúčastnené strany boli oboznámené so všetkými skutočnosťami a okolnosťami, na základe ktorých mali byť navrhnuté zmeny a doplnenia platného nariadenia. Bola im poskytnutá možnosť pripomienkovania a požiadania o vypočutie. Pripomienky boli obdržané a zohľadnené, ak to bolo vhodné, |
| --- | --- |

(141)

Zúčastnené strany boli oboznámené so všetkými skutočnosťami a okolnosťami, na základe ktorých mali byť navrhnuté zmeny a doplnenia platného nariadenia. Bola im poskytnutá možnosť pripomienkovania a požiadania o vypočutie. Pripomienky boli obdržané a zohľadnené, ak to bolo vhodné,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Nariadenie (ES) č. 348/2000 sa týmto mení a dopĺňa takto:

| 1. | Tabuľka v článku 1 ods. 2 sa nahrádza takto:








  „Krajina | Spoločnosť | Colná sadzba
  (%) | Doplnkový kód TARIC |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Chorvátsko | Všetky spoločnosti | 38,8 | — |
| Ukrajina | Dnipropetrovsk Tube Works (DTW), Dnipropetrovsk | 51,9 | A614 |
| OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (NTRP), Dnipropetrovsk a CJSC Nikopolsky seamless tubes plant „Nikotube“, Nikopol | 64,1 | A615 |
| Všetky ostatné spoločnosti | 64,1 | A999“ |

1.

Tabuľka v článku 1 ods. 2 sa nahrádza takto:

„Krajina

Spoločnosť

Colná sadzba

(%)

Doplnkový kód TARIC

Chorvátsko

Všetky spoločnosti

38,8

—

Ukrajina

Dnipropetrovsk Tube Works (DTW), Dnipropetrovsk

51,9

A614

OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (NTRP), Dnipropetrovsk a CJSC Nikopolsky seamless tubes plant „Nikotube“, Nikopol

64,1

A615

Všetky ostatné spoločnosti

64,1

A999“

| 2. | Článok 2 sa vypúšťa. |
| --- | --- |

2.

Článok 2 sa vypúšťa.

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 14. februára 2005

Za Radu

Predseda

J. ASSELBORN

---

(1)  Ú. v. ES L 56, 6.3.1996, s. 1. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 461/2004 (Ú. v. EÚ L 77, 13.3.2004, s. 12).

1

(2)  Ú. v. ES L 45, 17.2.2000, s. 1. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením Rady (ES) č. 1515/2002 (Ú. v. ES L 228, 24.8.2002, s. 8).

2

(3)  Ú. v. ES L 46, 18.2.2000, s. 34. Rozhodnutie zmenené a doplnené rozhodnutím 2002/669/ES (Ú. v. ES L 228, 24.8.2002, s. 20).

3

(4)  Ú. v. ES C 288, 23.11.2002, s. 11.

4

(5)  Ú. v. ES C 288, 23.11.2002, s. 2.

5

(6)  Ú. v. EÚ L 246, 20.7.2004, s. 10.

6

(7)  Oznámenie 246/02 (Ú. v. ES C 246, 12.10.2002, s. 2.) a oznámenie 68/06 (Ú. v. EÚ C 68, 18.3.2004, s. 8).

7

(8)  Rozhodnutie Komisie 2000/137/ES (Ú. v. ES L 46, 18.2.2000, s. 34).

8

(9)  Ú. v. EÚ L 140, 6.6.2003, s. 1.

9

(10)

10

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Trade |
| Direction B |
| Office J-79 5/16 |
| B-1049 Brussels |

European Commission

Directorate-General for Trade

Direction B

Office J-79 5/16

B-1049 Brussels

(11)  Ú. v. EÚ C 215, 27.8.2004, s. 2.

11

---

| 17.2.2005 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 46/29 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2005

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 46/29

---

NARIADENIE KOMISIE (ES) č. 259/2005

zo 16. februára 2005,

ktorým sa určujú paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien určitých druhov ovocia a zeleniny

KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na nariadenie Komisie (ES) č. 3223/94 z 21. decembra 1994 o uplatňovaní režimu dovozu ovocia a zeleniny (1), najmä na jeho článok 4 ods. 1,

keďže:

| (1) | Nariadenie (ES) č. 3223/94 predpokladá, pri uplatňovaní výsledkov multilaterálnych obchodných rokovaní Uruguajského kola, kritériá, ktorými Komisia určí paušálne dovozné hodnoty pre tretie krajiny, pre produkty a na obdobia, ktoré sú spresnené v jeho prílohe. |
| --- | --- |

(1)

Nariadenie (ES) č. 3223/94 predpokladá, pri uplatňovaní výsledkov multilaterálnych obchodných rokovaní Uruguajského kola, kritériá, ktorými Komisia určí paušálne dovozné hodnoty pre tretie krajiny, pre produkty a na obdobia, ktoré sú spresnené v jeho prílohe.

| (2) | Pri uplatnení vyššie uvedených kritérií musia byť paušálne dovozné hodnoty stanovené na úrovniach určených v prílohe k tomuto nariadeniu, |
| --- | --- |

(2)

Pri uplatnení vyššie uvedených kritérií musia byť paušálne dovozné hodnoty stanovené na úrovniach určených v prílohe k tomuto nariadeniu,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Paušálne dovozné hodnoty uvedené v článku 4 nariadenia (ES) č. 3223/94 sú stanovené podľa údajov uvedených v tabuľke prílohy.

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť 17. februára 2005.

Toto nariadenie je záväzné vo svojej celistvosti a je priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 16. februára 2005

Za Komisiu

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

generálny riaditeľ pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka

---

(1)  Ú. v. ES L 337, 24.12.1994, s. 66. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1947/2002 (Ú. v. ES L 299, 1.11.2002, s. 17).

1

---

PRÍLOHA

k nariadeniu Komisie zo 16. februára 2005, ktorým sa určujú paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien určitých druhov ovocia a zeleniny

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Kód KN | Kód tretích krajín (1) | Paušálna dovozná hodnota |
| 0702 00 00 | 052 | 132,3 |
| 204 | 84,7 |
| 212 | 189,0 |
| 624 | 230,6 |
| 628 | 104,0 |
| 999 | 148,1 |
| 0707 00 05 | 052 | 167,2 |
| 068 | 111,6 |
| 204 | 68,5 |
| 999 | 115,8 |
| 0709 10 00 | 220 | 39,4 |
| 999 | 39,4 |
| 0709 90 70 | 052 | 194,3 |
| 204 | 227,9 |
| 999 | 211,1 |
| 0805 10 20 | 052 | 49,0 |
| 204 | 48,3 |
| 212 | 44,6 |
| 220 | 34,7 |
| 421 | 29,7 |
| 448 | 35,8 |
| 624 | 61,8 |
| 999 | 43,4 |
| 0805 20 10 | 204 | 88,2 |
| 624 | 73,4 |
| 999 | 80,8 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | 052 | 50,3 |
| 204 | 93,6 |
| 220 | 35,5 |
| 400 | 79,0 |
| 464 | 47,5 |
| 624 | 67,2 |
| 662 | 40,8 |
| 999 | 59,1 |
| 0805 50 10 | 052 | 61,3 |
| 999 | 61,3 |
| 0808 10 80 | 400 | 107,7 |
| 404 | 105,1 |
| 508 | 87,5 |
| 528 | 87,5 |
| 720 | 45,6 |
| 999 | 86,7 |
| 0808 20 50 | 388 | 77,5 |
| 400 | 90,3 |
| 512 | 70,8 |
| 528 | 74,3 |
| 720 | 55,6 |
| 999 | 73,7 |

(EUR/100 kg)

Kód KN

Kód tretích krajín (1)

Paušálna dovozná hodnota

0702 00 00

052

132,3

204

84,7

212

189,0

624

230,6

628

104,0

999

148,1

0707 00 05

052

167,2

068

111,6

204

68,5

999

115,8

0709 10 00

220

39,4

999

39,4

0709 90 70

052

194,3

204

227,9

999

211,1

0805 10 20

052

49,0

204

48,3

212

44,6

220

34,7

421

29,7

448

35,8

624

61,8

999

43,4

0805 20 10

204

88,2

624

73,4

999

80,8

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

052

50,3

204

93,6

220

35,5

400

79,0

464

47,5

624

67,2

662

40,8

999

59,1

0805 50 10

052

61,3

999

61,3

0808 10 80

400

107,7

404

105,1

508

87,5

528

87,5

720

45,6

999

86,7

0808 20 50

388

77,5

400

90,3

512

70,8

528

74,3

720

55,6

999

73,7

---

(1)  Nomenklatúra krajín podľa nariadenia Komisie (ES) č. 2081/2003 (Ú. v. EÚ L 313, 28.11.2003, s. 11). Kód „999“ označuje „iné miesto pôvodu“.

---

| 17.2.2005 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 46/31 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2005

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 46/31

---

NARIADENIE KOMISIE (ES) č. 260/2005

zo 16. februára 2005,

ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 999/2001, pokiaľ ide o zrýchlené testy

(Text s významom pre EHP)

KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 999/2001 z 22. mája 2001, ktorým sa stanovujú pravidlá prevencie, kontroly a eradikácie niektorých prenosných spongiformných encefalopatií (1), najmä na prvý pododsek jeho článku 23,

keďže:

| (1) | Nariadenie (ES) č. 999/2001 stanovuje zoznam zrýchlených testov schválených na monitorovanie TSE. |
| --- | --- |

(1)

Nariadenie (ES) č. 999/2001 stanovuje zoznam zrýchlených testov schválených na monitorovanie TSE.

| (2) | Vo svojom stanovisku zo 16. novembra 2004 odporučil Európsky úrad pre bezpečnosť potravín (EÚBP) zaradiť sedem nových zrýchlených testov post mortem na BSE do zoznamu zrýchlených testov schválených na monitorovanie bovinnej spongiformnej encefalopatie (BSE). |
| --- | --- |

(2)

Vo svojom stanovisku zo 16. novembra 2004 odporučil Európsky úrad pre bezpečnosť potravín (EÚBP) zaradiť sedem nových zrýchlených testov post mortem na BSE do zoznamu zrýchlených testov schválených na monitorovanie bovinnej spongiformnej encefalopatie (BSE).

| (3) | Zrýchlené testy v súčasnosti uvedené v prílohe X k nariadeniu (ES) č. 999/2001 boli schválené pre ovce na základe údajov poskytnutých výrobcami testov, ktoré ukázali, že ich testy je taktiež možné používať na monitorovanie BSE u oviec. |
| --- | --- |

(3)

Zrýchlené testy v súčasnosti uvedené v prílohe X k nariadeniu (ES) č. 999/2001 boli schválené pre ovce na základe údajov poskytnutých výrobcami testov, ktoré ukázali, že ich testy je taktiež možné používať na monitorovanie BSE u oviec.

| (4) | EÚBP v súčasnosti vyhodnocuje zrýchlené testy post mortem určené pre malé prežúvavce. Na základe stanoviska, ktoré sa má uverejniť, sa má ustanoviť zoznam schválených zrýchlených testov na použitie programu kontroly pre malé prežúvavce. V súčasnosti schválené zrýchlené testy by sa podľa toho mali používať na zistenie TSE u malých prežúvavcov do uverejnenia tohto stanoviska. |
| --- | --- |

(4)

EÚBP v súčasnosti vyhodnocuje zrýchlené testy post mortem určené pre malé prežúvavce. Na základe stanoviska, ktoré sa má uverejniť, sa má ustanoviť zoznam schválených zrýchlených testov na použitie programu kontroly pre malé prežúvavce. V súčasnosti schválené zrýchlené testy by sa podľa toho mali používať na zistenie TSE u malých prežúvavcov do uverejnenia tohto stanoviska.

| (5) | Nariadenie (ES) č. 999/2001 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť. |
| --- | --- |

(5)

Nariadenie (ES) č. 999/2001 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť.

| (6) | Opatrenia ustanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Stáleho výboru pre potravinový reťazec a zdravie zvierat, |
| --- | --- |

(6)

Opatrenia ustanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Stáleho výboru pre potravinový reťazec a zdravie zvierat,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Príloha X k nariadeniu (ES) č. 999/2001 sa mení a dopĺňa v súlade s prílohou k tomuto nariadeniu.

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 16. februára 2005

Za Komisiu

Markos KYPRIANOU

člen Komisie

---

(1)  Ú. v. ES L 147, 31.5.2001, s. 1. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením Komisie (ES) č. 1993/2004 (Ú. v. EÚ L 344, 20.11.2004, s. 12).

1

---

PRÍLOHA

V prílohe X, kapitola C, sa bod 4 nahrádza takto:

„4.   Zrýchlené testy

Na účely uskutočňovania zrýchlených testov v súlade s článkom 5 ods. 3 a článkom 6 ods. 1 sa ako zrýchlené testy na monitorovanie BSE u hovädzích zvierat používajú tieto metódy:

| — | immunoblottingový test založený na metóde Western blotting na preukázanie fragmentu PrPRes rezistentného na proteázu (Prionics-Check Western test), |
| --- | --- |

—

immunoblottingový test založený na metóde Western blotting na preukázanie fragmentu PrPRes rezistentného na proteázu (Prionics-Check Western test),

| — | chemoluminescenčný test ELISA zahŕňajúci extrakčný postup a techniku ELISA s použitím zosilneného chemoluminescenčného činidla (Enfer test a Enfer TSE Kit verzia 2.0, automatická príprava vzoriek), |
| --- | --- |

—

chemoluminescenčný test ELISA zahŕňajúci extrakčný postup a techniku ELISA s použitím zosilneného chemoluminescenčného činidla (Enfer test a Enfer TSE Kit verzia 2.0, automatická príprava vzoriek),

| — | imunotest (metóda „Sandwich“) na preukázanie PrPRes, uskutočňovaný po denaturácii a koncentrácii (Bio-Rad TeSeE test), |
| --- | --- |

—

imunotest (metóda „Sandwich“) na preukázanie PrPRes, uskutočňovaný po denaturácii a koncentrácii (Bio-Rad TeSeE test),

| — | imunotest (ELISA) na mikrotitračnej doštičke na preukázanie PrPRes rezistentného na proteázu pomocou monoklonálnych protilátok (Prionics-Check LIA test), |
| --- | --- |

—

imunotest (ELISA) na mikrotitračnej doštičke na preukázanie PrPRes rezistentného na proteázu pomocou monoklonálnych protilátok (Prionics-Check LIA test),

| — | automatizovaný imunotest závislý od štruktúry, ktorým sa porovnáva reaktivita detekčnej protilátky na formy PrPSc citlivé a rezistentné na proteázu (niektoré frakcie PrPSc rezistentné na proteázu sú rovnocenné PrPRes) a na PrPC (InPro CDI-5 test), |
| --- | --- |

—

automatizovaný imunotest závislý od štruktúry, ktorým sa porovnáva reaktivita detekčnej protilátky na formy PrPSc citlivé a rezistentné na proteázu (niektoré frakcie PrPSc rezistentné na proteázu sú rovnocenné PrPRes) a na PrPC (InPro CDI-5 test),

| — | chemoluminescenčný test ELISA na kvalitatívne stanovenie PrPSc (CediTect BSE test), |
| --- | --- |

—

chemoluminescenčný test ELISA na kvalitatívne stanovenie PrPSc (CediTect BSE test),

| — | imunotest s použitím chemického polyméru na selektívne zachytávanie PrPSc a monoklonálnej detekčnej protilátky namierenej proti konzervovaným regiónom molekúl PrP (IDEXX HerdChek BSE Antigen Test Kit, EIA), |
| --- | --- |

—

imunotest s použitím chemického polyméru na selektívne zachytávanie PrPSc a monoklonálnej detekčnej protilátky namierenej proti konzervovaným regiónom molekúl PrP (IDEXX HerdChek BSE Antigen Test Kit, EIA),

| — | chemoluminescenčný imunotest na mikrotitračnej doštičke na preukázanie PrPSSc v hovädzích tkanivách (Institut Pourquier Speed’it BSE), |
| --- | --- |

—

chemoluminescenčný imunotest na mikrotitračnej doštičke na preukázanie PrPSSc v hovädzích tkanivách (Institut Pourquier Speed’it BSE),

| — | imunotest typu ‚lateral flow’ s použitím dvoch rôznych monoklonálnych protilátok na preukázanie frakcií PrP rezistentných na proteinázu K (Prionics Check PrioSTRIP), |
| --- | --- |

—

imunotest typu ‚lateral flow’ s použitím dvoch rôznych monoklonálnych protilátok na preukázanie frakcií PrP rezistentných na proteinázu K (Prionics Check PrioSTRIP),

| — | dvojstranný imunotest s použitím dvoch rôznych monoklonálnych protilátok namierených proti dvom epitopom prezentovaným vo vysoko rozvinutom štádiu bovinných PrPSc (Roboscreen Beta Prion BSE EIA Test Kit), |
| --- | --- |

—

dvojstranný imunotest s použitím dvoch rôznych monoklonálnych protilátok namierených proti dvom epitopom prezentovaným vo vysoko rozvinutom štádiu bovinných PrPSc (Roboscreen Beta Prion BSE EIA Test Kit),

| — | test ELISA (metóda ‚Sandwich’) na preukázanie PrPSc rezistentných na proteinázu K (PK) (Roche Applied Science PrionScreen). |
| --- | --- |

—

test ELISA (metóda ‚Sandwich’) na preukázanie PrPSc rezistentných na proteinázu K (PK) (Roche Applied Science PrionScreen).

Na účely uskutočňovania zrýchlených testov v súlade s článkom 5 ods. 3 a článkom 6 ods. 1 sa ako zrýchlené testy na monitorovanie TSE u malých prežúvavcov používajú tieto metódy:

| — | immunoblottingový test založený na metóde Western blotting na preukázanie fragmentu PrPRes rezistentného na proteázu (Prionics-Check Western test), |
| --- | --- |

—

immunoblottingový test založený na metóde Western blotting na preukázanie fragmentu PrPRes rezistentného na proteázu (Prionics-Check Western test),

| — | chemoluminescentný test ELISA zahŕňajúci extrakčný postup a techniku ELISA s použitím zosilneného chemoluminescenčného činidla (Enfer test), |
| --- | --- |

—

chemoluminescentný test ELISA zahŕňajúci extrakčný postup a techniku ELISA s použitím zosilneného chemoluminescenčného činidla (Enfer test),

| — | imunotest (metóda ‚Sandwich’) na preukázanie PrPRes, uskutočňovaný po denaturácii a koncentrácii (Bio-Rad TeSeE test, bývalý Bio-Rad Platelia test), |
| --- | --- |

—

imunotest (metóda ‚Sandwich’) na preukázanie PrPRes, uskutočňovaný po denaturácii a koncentrácii (Bio-Rad TeSeE test, bývalý Bio-Rad Platelia test),

| — | imunotest (ELISA) na mikrotitračnej doštičke na preukázanie PrPRes rezistentného na proteázu pomocou monoklonálnych protilátok (Prionics-Check LIA test), |
| --- | --- |

—

imunotest (ELISA) na mikrotitračnej doštičke na preukázanie PrPRes rezistentného na proteázu pomocou monoklonálnych protilátok (Prionics-Check LIA test),

| — | automatizovaný imunotest závislý od štruktúry, ktorým sa porovnáva reaktivita detekčnej protilátky na formy PrPSc citlivé a rezistentné na proteázu (niektoré frakcie PrPSc rezistentné na proteázu sú rovnocenné PrPRes) a na PrPC (InPro CDI-5 test). |
| --- | --- |

—

automatizovaný imunotest závislý od štruktúry, ktorým sa porovnáva reaktivita detekčnej protilátky na formy PrPSc citlivé a rezistentné na proteázu (niektoré frakcie PrPSc rezistentné na proteázu sú rovnocenné PrPRes) a na PrPC (InPro CDI-5 test).

Výrobca zrýchlených testov musí mať systém zabezpečenia kvality schválený referenčným laboratóriom Spoločenstva, ktorý zabezpečí, že výkonnosť testov zostane nezmenená. Výrobca musí poskytnúť referenčnému laboratóriu Spoločenstva protokol o teste.

Úpravy zrýchlených testov alebo protokolov o teste je možné vykonať len na základe predchádzajúceho oznámenia referenčnému laboratóriu Spoločenstva za predpokladu, že referenčné laboratórium Spoločenstva uzná, že úpravy neznižujú citlivosť, špecifickosť ani spoľahlivosť zrýchleného testu. Tento nález sa oznámi Komisii a národným referenčným laboratóriám.“

---

| 17.2.2005 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 46/34 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2005

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 46/34

---

NARIADENIE KOMISIE (ES) č. 261/2005

zo 16. februára 2005,

ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 43/2003, ktorým sa ustanovujú podrobné pravidlá pre uplatňovanie nariadení Rady (ES) č. 1452/2001, (ES) č. 1453/2001 a (ES) č. 1454/2001, ktoré sa týkajú pomoci pre miestnu produkciu rastlinných výrobkov v najodľahlejších regiónoch Európskej únie

KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1452/2001 z 28. júna 2001, ktorým sa zavádzajú špecifické opatrenia pre niektoré poľnohospodárske výrobky pre francúzske zámorské departementy, meniace a dopĺňajúce smernicu 72/462/EHS, a ktorým sa zrušujú nariadenia (EHS) č. 525/77 a (EHS) č. 3763/91 (Poseidom) (1), najmä na jeho článok 5 ods. 2, článok 12 ods. 4, článok 13 ods. 4, článok 15 ods. 7 a články 18 a 22,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1453/2001 z 28. júna 2001, ktorým sa zavádzajú špecifické opatrenia pre niektoré poľnohospodárske výrobky pre Azorské ostrovy a Madeiru a zrušuje nariadenie (EHS) č. 1600/92 (Poseima) (2), najmä na jeho článok 5 ods. 3, článok 6 ods. 5, článok 16 ods. 2, článok 19, článok 21 ods. 3, článok 27, článok 28 ods. 3, článok 30 ods. 5 a článok 34,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1454/2001 z 28. júna 2001 zavádzajúce špecifické opatrenia pre určité poľnohospodárske výrobky pre Kanárske ostrovy a zrušujúce nariadenie (EHS) č. 1601/92 (Poseican) (3), najmä na jeho článok 9 ods. 2, článok 10 ods. 5 a článok 20,

keďže:

| (1) | Nariadenie Komisie (ES) č. 43/2003 z 23. decembra 2002, ktorým sa stanovujú podrobné pravidlá na uplatňovanie nariadení Rady (ES) č. 1452/2001, (ES) č. 1453/2001 a (ES) č. 1454/2001, ktoré sa týkajú pomoci pre miestnu produkciu rastlinných výrobkov v najodľahlejších regiónoch Európskej únie (4), obsahuje v článku 68 zoznam oznámení, ktoré sú členské štáty povinné predložiť Komisii, a ich časový harmonogram. |
| --- | --- |

(1)

Nariadenie Komisie (ES) č. 43/2003 z 23. decembra 2002, ktorým sa stanovujú podrobné pravidlá na uplatňovanie nariadení Rady (ES) č. 1452/2001, (ES) č. 1453/2001 a (ES) č. 1454/2001, ktoré sa týkajú pomoci pre miestnu produkciu rastlinných výrobkov v najodľahlejších regiónoch Európskej únie (4), obsahuje v článku 68 zoznam oznámení, ktoré sú členské štáty povinné predložiť Komisii, a ich časový harmonogram.

| (2) | V záujme zjednodušenia administratívneho riadenia je potrebné znížiť počet lehôt, v ktorých sú dotknuté orgány členských štátov povinné predkladať správy Komisii. Vzhľadom na nadobudnuté skúsenosti je vhodné zhrnúť poskytované informácie do dvoch správ, ktorých lehoty odovzdania sú stanovené na 30. júna a 30. novembra každého roku. |
| --- | --- |

(2)

V záujme zjednodušenia administratívneho riadenia je potrebné znížiť počet lehôt, v ktorých sú dotknuté orgány členských štátov povinné predkladať správy Komisii. Vzhľadom na nadobudnuté skúsenosti je vhodné zhrnúť poskytované informácie do dvoch správ, ktorých lehoty odovzdania sú stanovené na 30. júna a 30. novembra každého roku.

| (3) | Opatrenia ustanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom združeného Riadiaceho výboru pre obilniny, čerstvé ovocie a zeleninu, pre spracované produkty na báze ovocia a zeleniny, pre víno, pre chmeľ, pre živé rastliny a pestovanie kvetov a pre cukor, |
| --- | --- |

(3)

Opatrenia ustanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom združeného Riadiaceho výboru pre obilniny, čerstvé ovocie a zeleninu, pre spracované produkty na báze ovocia a zeleniny, pre víno, pre chmeľ, pre živé rastliny a pestovanie kvetov a pre cukor,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Článok 68 nariadenia (ES) č. 43/2003 sa nahrádza takto:

„Článok 68

Oznámenia

1.   Príslušné členské štáty predložia každý rok Komisii najneskôr do:

| a) | 30. júna správu o opatreniach uvedených v tomto nariadení, ktoré boli vykonané v predchádzajúcom hospodárskom roku, ktorá obsahuje najmä:






  — | plochy, ktorých sa týkali žiadosti o poskytnutie pomoci uvedenej v hlave I na prebiehajúci hospodársky rok a pre ktoré už bola pomoc skutočne vyplatená, |
| --- | --- | --- |

a)

30. júna správu o opatreniach uvedených v tomto nariadení, ktoré boli vykonané v predchádzajúcom hospodárskom roku, ktorá obsahuje najmä:

—

plochy, ktorých sa týkali žiadosti o poskytnutie pomoci uvedenej v hlave I na prebiehajúci hospodársky rok a pre ktoré už bola pomoc skutočne vyplatená,

| — | množstvá zelenej vanilky a éterického oleja z gerania a vetiveru, ktorým bola poskytnutá pomoc uvedená v hlave II kapitola II, |
| --- | --- |

—

množstvá zelenej vanilky a éterického oleja z gerania a vetiveru, ktorým bola poskytnutá pomoc uvedená v hlave II kapitola II,

| — | pokiaľ ide o pomoc uvedenú v hlave II kapitola III za každý departement:






  — | celkové množstvá cukrovej trstiny vyjadrené v tonách, pre ktoré bola požadovaná pomoc, |
| --- | --- | --- |

—

pokiaľ ide o pomoc uvedenú v hlave II kapitola III za každý departement:

—

celkové množstvá cukrovej trstiny vyjadrené v tonách, pre ktoré bola požadovaná pomoc,

| — | celkovú suma poskytnutej pomoci a zmeny výšky pomoci na mernú jednotku, |
| --- | --- |

—

celkovú suma poskytnutej pomoci a zmeny výšky pomoci na mernú jednotku,

| — | prípadné zmeny kritérií na poskytovanie pomoci a prijatie nových doplňujúcich opatrení na vnútroštátnej úrovni, |
| --- | --- |

—

prípadné zmeny kritérií na poskytovanie pomoci a prijatie nových doplňujúcich opatrení na vnútroštátnej úrovni,

| — | množstvá surovín, ktorým bola poskytnutá pomoc uvedená v hlave III kapitola I, rozpísané podľa produktov, ako sú uvedené v prílohe I časť A, a množstvá konečných produktov vyjadrené v čistej hmotnosti, rozpísané v súlade s prílohou I časť B, |
| --- | --- |

—

množstvá surovín, ktorým bola poskytnutá pomoc uvedená v hlave III kapitola I, rozpísané podľa produktov, ako sú uvedené v prílohe I časť A, a množstvá konečných produktov vyjadrené v čistej hmotnosti, rozpísané v súlade s prílohou I časť B,

| — | Francúzsko a Portugalsko, pokiaľ ide o pomoc uvedenú v hlave III kapitola II odd. I:






  — | celkové množstvá cukrového sirupu, sacharózového sirupu a poľnohospodárskeho rumu, pre ktoré bola požadovaná pomoc, vyjadrené ako biely cukor alebo v hektolitroch ako čistý alkohol, |
| --- | --- | --- |

—

Francúzsko a Portugalsko, pokiaľ ide o pomoc uvedenú v hlave III kapitola II odd. I:

—

celkové množstvá cukrového sirupu, sacharózového sirupu a poľnohospodárskeho rumu, pre ktoré bola požadovaná pomoc, vyjadrené ako biely cukor alebo v hektolitroch ako čistý alkohol,

| — | rafinérie a liehovary, ktorým bola poskytnutá pomoc, |
| --- | --- |

—

rafinérie a liehovary, ktorým bola poskytnutá pomoc,

| — | výška pomoci, ktorá bola jednotlivým rafinériám a liehovarom poskytnutá, a množstvo cukrového sirupu, sacharózového sirupu alebo poľnohospodárskeho rumu, ktoré vyrobili, |
| --- | --- |

—

výška pomoci, ktorá bola jednotlivým rafinériám a liehovarom poskytnutá, a množstvo cukrového sirupu, sacharózového sirupu alebo poľnohospodárskeho rumu, ktoré vyrobili,

| — | množstvá, ktorým bola poskytnutá pomoc a zvýšená pomoc uvedená v hlave IV kapitola I, rozpísané podľa produktov, ako sú uvedené v prílohách II, III, IV alebo V, |
| --- | --- |

—

množstvá, ktorým bola poskytnutá pomoc a zvýšená pomoc uvedená v hlave IV kapitola I, rozpísané podľa produktov, ako sú uvedené v prílohách II, III, IV alebo V,

| — | množstvá, ktorým bola poskytnutá pomoc uvedená v hlave IV kapitola II, rozpísané podľa produktov, a ich priemernú hodnotu v zmysle článku 46 ods. 4, |
| --- | --- |

—

množstvá, ktorým bola poskytnutá pomoc uvedená v hlave IV kapitola II, rozpísané podľa produktov, a ich priemernú hodnotu v zmysle článku 46 ods. 4,

| — | množstvá zmluvne dohodnuté na prebiehajúci hospodársky rok v rámci zmlúv uvedených v hlave IV kapitola II, rozpísané podľa kategórií alebo produktov, |
| --- | --- |

—

množstvá zmluvne dohodnuté na prebiehajúci hospodársky rok v rámci zmlúv uvedených v hlave IV kapitola II, rozpísané podľa kategórií alebo produktov,

| — | informácie o pokroku dosiahnutom pri konverzii a reštrukturalizácii plôch, na ktorých sú vysadené zakázané priame hybridné odrody vínnej révy na Azorských ostrovoch a Madeire; |
| --- | --- |

—

informácie o pokroku dosiahnutom pri konverzii a reštrukturalizácii plôch, na ktorých sú vysadené zakázané priame hybridné odrody vínnej révy na Azorských ostrovoch a Madeire;

| b) | najneskôr do 30. novembra:






  — | množstvá pozberaných ananásov, ktorým bola poskytnutá pomoc uvedená v hlave II kapitola I, |
| --- | --- | --- |

b)

najneskôr do 30. novembra:

—

množstvá pozberaných ananásov, ktorým bola poskytnutá pomoc uvedená v hlave II kapitola I,

| — | minimálne ceny uvedené v hlave III kapitola I, stanovené v súlade s článkom 13 nariadenia (ES) č. 1452/2001 pre každú z kategórií produktov definovaných v prílohe I, |
| --- | --- |

—

minimálne ceny uvedené v hlave III kapitola I, stanovené v súlade s článkom 13 nariadenia (ES) č. 1452/2001 pre každú z kategórií produktov definovaných v prílohe I,

| — | pokiaľ ide o pomoc uvedenú v hlave III kapitola II oddiel II:






  — | jednotlivé plochy a celková výmera, na ktoré bola žiadaná a vyplatená paušálna pomoc na hektár, |
| --- | --- | --- |

—

pokiaľ ide o pomoc uvedenú v hlave III kapitola II oddiel II:

—

jednotlivé plochy a celková výmera, na ktoré bola žiadaná a vyplatená paušálna pomoc na hektár,

| — | množstvá vyrobeného bieleho cukru a celková suma poskytnutej osobitnej pomoci na spracovanie. |
| --- | --- |

—

množstvá vyrobeného bieleho cukru a celková suma poskytnutej osobitnej pomoci na spracovanie.

2.   Členské štáty okamžite informujú Komisiu o prípadoch, ktoré považujú za zásah vyššej moci alebo výnimočné okolnosti, ktoré by mohli oprávňovať nárok na poskytnutie pomoci.“

Článok 2

Nadobudnutie účinnosti a uplatňovanie

Toto nariadenie nadobúda účinnosť siedmym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Úradnom vestníku Európskej únie

Uplatňuje sa od 1. januára 2005.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 16. februára 2005

Za Komisiu

Mariann FISCHER BOEL

členka Komisie

---

(1)  Ú. v. ES L 198, 21.7.2001, s. 11. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1690/2004 (Ú. v. EÚ L 305, 1.10.2004, s. 1).

1

(2)  Ú. v. ES L 198, 21.7.2001, s. 26. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1690/2004.

2

(3)  Ú. v. ES L 198, 21.7.2001, s. 45. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1690/2004.

3

(4)  Ú. v. ES L 7, 11.1.2003, s. 25. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1137/2004 (Ú. v. EÚ L 221, 22.6.2004, s. 3).

4

---

| 17.2.2005 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 46/36 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2005

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 46/36

---

NARIADENIE KOMISIE (ES) č. 262/2005

zo 16. februára 2005,

ktorým sa určujú vývozné náhrady za olivový olej

KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na nariadenie Rady č. 136/66/EHS z 22. septembra 1966 o vytvorení spoločnej organizácie trhov v sektore olejov a tukov (1), najmä na jeho článok 3 ods. 3,

keďže:

| (1) | Podľa článku 3 nariadenia č. 136/66/EHS, keď je cena v spoločenstve vyššia ako ceny na svetovom trhu, rozdiel medzi týmito cenami možno pokryť náhradou pri vývoze olivového oleja do tretích krajín. |
| --- | --- |

(1)

Podľa článku 3 nariadenia č. 136/66/EHS, keď je cena v spoločenstve vyššia ako ceny na svetovom trhu, rozdiel medzi týmito cenami možno pokryť náhradou pri vývoze olivového oleja do tretích krajín.

| (2) | Pravidlá týkajúce sa určenia a udelenia vývoznej náhrady za olivový olej ustanovilo nariadenie Komisie (EHS) č. 616/72 (2). |
| --- | --- |

(2)

Pravidlá týkajúce sa určenia a udelenia vývoznej náhrady za olivový olej ustanovilo nariadenie Komisie (EHS) č. 616/72 (2).

| (3) | Podľa článku 3 ods. 3 nariadenia č. 136/66/EHS musí byť náhrada rovnaká pre celé spoločenstvo. |
| --- | --- |

(3)

Podľa článku 3 ods. 3 nariadenia č. 136/66/EHS musí byť náhrada rovnaká pre celé spoločenstvo.

| (4) | V súlade s článkom 3 ods. 4 nariadenia č. 136/66/EHS sa náhrada za olivový olej musí určiť s ohľadom na situáciu a vývojové perspektívy cien olivového oleja a jeho disponibility na trhu spoločenstva, ako aj cien olivového oleja na svetovom trhu. Avšak v prípade, že situácia na svetovom trhu neumožňuje určiť najpriaznivejšie ceny olivového oleja, môže sa prihliadať na cenu hlavných konkurenčných rastlinných olejov na tomto trhu a na rozdiel medzi touto cenou a cenou olivového oleja, zaznamenaný v priebehu reprezentatívneho obdobia. Výška náhrady nemôže byť vyššia ako existujúci rozdiel medzi cenou olivového oleja v spoločenstve a na svetovom trhu, v prípade potreby upravená s ohľadom na náklady na vývoz výrobkov na svetový trh. |
| --- | --- |

(4)

V súlade s článkom 3 ods. 4 nariadenia č. 136/66/EHS sa náhrada za olivový olej musí určiť s ohľadom na situáciu a vývojové perspektívy cien olivového oleja a jeho disponibility na trhu spoločenstva, ako aj cien olivového oleja na svetovom trhu. Avšak v prípade, že situácia na svetovom trhu neumožňuje určiť najpriaznivejšie ceny olivového oleja, môže sa prihliadať na cenu hlavných konkurenčných rastlinných olejov na tomto trhu a na rozdiel medzi touto cenou a cenou olivového oleja, zaznamenaný v priebehu reprezentatívneho obdobia. Výška náhrady nemôže byť vyššia ako existujúci rozdiel medzi cenou olivového oleja v spoločenstve a na svetovom trhu, v prípade potreby upravená s ohľadom na náklady na vývoz výrobkov na svetový trh.

| (5) | V súlade s článkom 3 ods. 3, treťou zarážkou bodu b), nariadenia č. 136/66/EHS možno rozhodnúť, že náhrada sa určí prostredníctvom výberového konania. Výberové konanie sa týka výšky náhrady a môže sa obmedziť len na niektoré krajiny určenia, len na určité množstvo, kvalitu a úpravy. |
| --- | --- |

(5)

V súlade s článkom 3 ods. 3, treťou zarážkou bodu b), nariadenia č. 136/66/EHS možno rozhodnúť, že náhrada sa určí prostredníctvom výberového konania. Výberové konanie sa týka výšky náhrady a môže sa obmedziť len na niektoré krajiny určenia, len na určité množstvo, kvalitu a úpravy.

| (6) | Podľa článku 3 ods. 3, druhej zarážky, nariadenia č. 136/66/EHS náhrady za olivový olej možno určiť na rôznych úrovniach podľa krajiny určenia, ak si to vyžaduje situácia na svetovom trhu alebo osobitné požiadavky niektorých trhov. |
| --- | --- |

(6)

Podľa článku 3 ods. 3, druhej zarážky, nariadenia č. 136/66/EHS náhrady za olivový olej možno určiť na rôznych úrovniach podľa krajiny určenia, ak si to vyžaduje situácia na svetovom trhu alebo osobitné požiadavky niektorých trhov.

| (7) | Náhrady sa musia určovať najmenej raz za mesiac. V prípade potreby sa môžu meniť aj v medziobdobí. |
| --- | --- |

(7)

Náhrady sa musia určovať najmenej raz za mesiac. V prípade potreby sa môžu meniť aj v medziobdobí.

| (8) | Uplatnenie týchto podmienok na aktuálnu situáciu na trhoch v sektore olivového oleja, najmä na cenu tohto produktu v spoločenstve a na trhoch tretích krajín, vedie k stanoveniu náhrady vo výške určenej v prílohe. |
| --- | --- |

(8)

Uplatnenie týchto podmienok na aktuálnu situáciu na trhoch v sektore olivového oleja, najmä na cenu tohto produktu v spoločenstve a na trhoch tretích krajín, vedie k stanoveniu náhrady vo výške určenej v prílohe.

| (9) | Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Riadiaceho výboru pre oleje a tuky, |
| --- | --- |

(9)

Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Riadiaceho výboru pre oleje a tuky,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Vývozné náhrady za produkty v zmysle článku 1 ods. 2 bodu c) nariadenia č. 136/66/EHS sa určujú vo výške uvedenej v prílohe.

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť 17. februára 2005.

Toto nariadenie je záväzné vo svojej celistvosti a je priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 16. februára 2005

Za Komisiu

Mariann FISCHER BOEL

členka Komisie

---

(1)  Ú. v. ES 172, 30.9.1966, s. 3025/66. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 865/2004 (Ú. v. EÚ L 161, 30.4.2004, s. 97).

1

(2)  Ú. v. ES L 78, 31.3.1972, s. 1. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (EHS) č. 2962/77 (Ú. v. ES L 348, 30.12.1977, s. 53).

2

---

PRÍLOHA

k nariadeniu Komisie zo 16. februára 2005, ktorým sa určujú vývozné náhrady za olivový olej

| Kód produktov | Krajina určenia | Merná jednotka | Výška náhrad |
| --- | --- | --- | --- |
| 1509 10 90 9100 | A00 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 1509 10 90 9900 | A00 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 1509 90 00 9100 | A00 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 1509 90 00 9900 | A00 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 1510 00 90 9100 | A00 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 1510 00 90 9900 | A00 | EUR/100 kg | 0,00 |
| Pozn.: Kódy produktov, ako aj kódy krajín určenia série „A“ sa definujú v zmenenom a doplnenom nariadení Komisie (EHS) č. 3846/87 (Ú. v. ES L 366, 24.12.1987, s. 1).
  Číselné kódy krajín určenia sa definujú v nariadení Komisie (ES) č. 2081/2003 (Ú. v. EÚ L 313, 28.11.2003, s. 11). |

Kód produktov

Krajina určenia

Merná jednotka

Výška náhrad

1509 10 90 9100

A00

EUR/100 kg

0,00

1509 10 90 9900

A00

EUR/100 kg

0,00

1509 90 00 9100

A00

EUR/100 kg

0,00

1509 90 00 9900

A00

EUR/100 kg

0,00

1510 00 90 9100

A00

EUR/100 kg

0,00

1510 00 90 9900

A00

EUR/100 kg

0,00

Pozn.: Kódy produktov, ako aj kódy krajín určenia série „A“ sa definujú v zmenenom a doplnenom nariadení Komisie (EHS) č. 3846/87 (Ú. v. ES L 366, 24.12.1987, s. 1).

Číselné kódy krajín určenia sa definujú v nariadení Komisie (ES) č. 2081/2003 (Ú. v. EÚ L 313, 28.11.2003, s. 11).

---

| 17.2.2005 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 46/38 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2005

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 46/38

---

NARIADENIE KOMISIE (ES) č. 263/2005

zo 16. februára 2005,

ktoré určuje reprezentatívne ceny v sektore hydinového mäsa a vajec a pre vaječný albumín a ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1484/95

KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na nariadenie Rady (EHS) č. 2771/75 z 29. októbra 1975 o spoločnej organizácii trhu s vajcami (1), najmä na jeho článok 5 ods. 4,

so zreteľom na nariadenie Rady (EHS) č. 2777/75 z 29. októbra 1975 o spoločnej organizácii trhu s hydinovým mäsom (2), najmä na jeho článok 5 ods. 4,

so zreteľom na nariadenie Rady (EHS) č. 2783/75 z 29. októbra 1975 o spoločnom výmennom režime vaječného albumínu a mliečneho albumínu (3), najmä na jeho článok 3 ods. 4,

keďže:

| (1) | Nariadenie Komisie (ES) č. 1484/95 (4), určilo pravidlá uplatňovania režimu, ktorý sa týka uplatňovania dodatočných dovozných ciel, a určilo reprezentatívne ceny v sektore hydinového mäsa a vajec, ako aj vaječného albumínu. |
| --- | --- |

(1)

Nariadenie Komisie (ES) č. 1484/95 (4), určilo pravidlá uplatňovania režimu, ktorý sa týka uplatňovania dodatočných dovozných ciel, a určilo reprezentatívne ceny v sektore hydinového mäsa a vajec, ako aj vaječného albumínu.

| (2) | Z pravidelnej kontroly údajov, na ktorých spočíva určovanie reprezentatívnych cien produktov v sektore hydinového mäsa a vajec, ako aj vaječného albumínu, vyplýva, že reprezentatívne ceny pre dovoz niektorých produktov sa majú zmeniť a doplniť s ohľadom na kolísanie cien podľa krajiny pôvodu. Reprezentatívne ceny sa následne majú zverejniť. |
| --- | --- |

(2)

Z pravidelnej kontroly údajov, na ktorých spočíva určovanie reprezentatívnych cien produktov v sektore hydinového mäsa a vajec, ako aj vaječného albumínu, vyplýva, že reprezentatívne ceny pre dovoz niektorých produktov sa majú zmeniť a doplniť s ohľadom na kolísanie cien podľa krajiny pôvodu. Reprezentatívne ceny sa následne majú zverejniť.

| (3) | Túto zmenu je potrebné uplatniť v čo najkratšom čase, s ohľadom na situáciu na trhu. |
| --- | --- |

(3)

Túto zmenu je potrebné uplatniť v čo najkratšom čase, s ohľadom na situáciu na trhu.

| (4) | Opatrenia určené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Riadiaceho výboru pre hydinové mäso a vajcia, |
| --- | --- |

(4)

Opatrenia určené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Riadiaceho výboru pre hydinové mäso a vajcia,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Príloha I k nariadeniu (ES) č. 1484/95 sa nahrádza prílohou k tomuto nariadeniu.

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť 17. februára 2005.

Toto nariadenie je záväzné vo svojej celistvosti a je priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 16. februára 2005

Za Komisiu

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

generálny riaditeľ pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka

---

(1)  Ú. v. ES L 282, 1.11.1975, s. 49. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 806/2003 (Ú. v. EÚ L 122, 16.5.2003, s. 1).

1

(2)  Ú. v. ES L 282, 1.11.1975, s. 77. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 806/2003.

2

(3)  Ú. v. ES L 282, 1.11.1975, s. 104. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením Komisie (ES) č. 2916/95 (Ú. v. ES L 305, 19.12.1995, s. 49).

3

(4)  Ú. v. ES L 145, 29.6.1995, s. 47. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 2129/2004 (Ú. v. EÚ L 368, 15.12.2004, s. 7).

4

---

PRÍLOHA

k nariadeniu Komisie zo 16. februára 2005, ktoré určuje reprezentatívne ceny v sektore hydinového mäsa a vajec a pre vaječný albumín a ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1484/95

„PRÍLOHA I

| Kód KN | Označenie tovaru | Reprezentatívna cena
  (EUR/100 kg) | Zábezpeka podľa článku 3 ods. 3
  (EUR/100 kg) | Pôvod (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 0207 12 90 | Kurčatá zbavené peria a vypitvané, bez hlavy a paprčiek a bez krku, srdca, pečene a puchora, známe ako 65 % kurčatá, zmrazené | 81,1 | 11 | 01 |
| 72,4 | 15 | 03 |
| 0207 14 10 | Vykostené kohútie alebo slepačie kusy, zmrazené | 146,3 | 57 | 01 |
| 130,0 | 66 | 02 |
| 175,0 | 43 | 03 |
| 251,2 | 15 | 04 |
| 0207 14 70 | Ostatné rezy z kurčiat, mrazené | 131,0 | 58 | 01 |
| 0207 25 10 | Morky ošklbané a vypitvané, bez hlavy a bez nôžok, ale s krkom, srdcom, pečeňou a hrvo lom, nazývané ‚morky 80 %‘, zmrazené | 86,7 | 26 | 01 |
| 0207 27 10 | Vykostené morčacie kusy, zmrazené | 208,9 | 26 | 01 |
| 240,0 | 17 | 04 |
| 1602 32 11 | Nevarené kohútie alebo slepačie prípravky | 151,2 | 49 | 01 |
| 193,7 | 28 | 03“ |

Kód KN

Označenie tovaru

Reprezentatívna cena

(EUR/100 kg)

Zábezpeka podľa článku 3 ods. 3

(EUR/100 kg)

Pôvod (1)

0207 12 90

Kurčatá zbavené peria a vypitvané, bez hlavy a paprčiek a bez krku, srdca, pečene a puchora, známe ako 65 % kurčatá, zmrazené

81,1

11

01

72,4

15

03

0207 14 10

Vykostené kohútie alebo slepačie kusy, zmrazené

146,3

57

01

130,0

66

02

175,0

43

03

251,2

15

04

0207 14 70

Ostatné rezy z kurčiat, mrazené

131,0

58

01

0207 25 10

Morky ošklbané a vypitvané, bez hlavy a bez nôžok, ale s krkom, srdcom, pečeňou a hrvo lom, nazývané ‚morky 80 %‘, zmrazené

86,7

26

01

0207 27 10

Vykostené morčacie kusy, zmrazené

208,9

26

01

240,0

17

04

1602 32 11

Nevarené kohútie alebo slepačie prípravky

151,2

49

01

193,7

28

03“

---

(1)  Pôvod dovozu:

1

| 01 | Brazília |
| --- | --- |
| 02 | Thajsko |
| 03 | Argentína |
| 04 | Čile |

01

Brazília

02

Thajsko

03

Argentína

04

Čile

---

| 17.2.2005 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 46/40 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2005

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 46/40

---

NARIADENIE KOMISIE (ES) č. 264/2005

zo 16. februára 2005,

ktorým sa určujú vývozné náhrady na hydinové mäso uplatniteľné od 17. februára 2005

KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na nariadenie Rady (EHS) č. 2777/75 z 29. októbra 1975 o spoločnej organizácii trhu s hydinovým mäsom (1), najmä na článok 8 odsek 3 tretí pododsek,

keďže:

| (1) | V zmysle článku 8 nariadenia (EHS) č. 2777/75, rozdiel medzi cenami produktov uvedenými v článku 1 odsek 1 tohto nariadenia na svetovom trhu a v spoločenstve sa môže pokryť vývoznou náhradou. |
| --- | --- |

(1)

V zmysle článku 8 nariadenia (EHS) č. 2777/75, rozdiel medzi cenami produktov uvedenými v článku 1 odsek 1 tohto nariadenia na svetovom trhu a v spoločenstve sa môže pokryť vývoznou náhradou.

| (2) | Uplatňovanie týchto pravidiel a kritérií na aktuálnu situáciu na trhu s hydinovým mäsom vedie k stanoveniu náhrady vo výške, ktorá umožňuje účasť spoločenstva v medzinárodnom obchode a tiež berie do úvahy charakter vývozu týchto produktov, ako aj ich aktuálny význam. |
| --- | --- |

(2)

Uplatňovanie týchto pravidiel a kritérií na aktuálnu situáciu na trhu s hydinovým mäsom vedie k stanoveniu náhrady vo výške, ktorá umožňuje účasť spoločenstva v medzinárodnom obchode a tiež berie do úvahy charakter vývozu týchto produktov, ako aj ich aktuálny význam.

| (3) | Článok 21 nariadenia Komisie (ES) č. 800/1999 z 15. apríla 1999 o spoločných pravidlách uplatňovania režimu vývozných náhrad pre poľnohospodárske produkty (2) stanovuje, že na produkty, ktoré nie sú primeranej a prijateľnej kvality ku dňu prijatia vývozného colného vyhlásenia, sa neposkytuje žiadna náhrada. S cieľom zabezpečiť jednotné uplatňovanie platných nariadení treba upresniť, že pre získanie náhrady musí byť hydinové mäso uvedené v článku 1 nariadenia (EHS) č. 2777/75 označené značkou zdravotnej bezchybnosti ako to stanovuje smernica Rady 71/118/EHS z 15. februára 1971 o veterinárnych otázkach, ktoré ovplyvňujú výrobu čerstvého hydinového mäsa a jeho uvádzanie na trh (3). |
| --- | --- |

(3)

Článok 21 nariadenia Komisie (ES) č. 800/1999 z 15. apríla 1999 o spoločných pravidlách uplatňovania režimu vývozných náhrad pre poľnohospodárske produkty (2) stanovuje, že na produkty, ktoré nie sú primeranej a prijateľnej kvality ku dňu prijatia vývozného colného vyhlásenia, sa neposkytuje žiadna náhrada. S cieľom zabezpečiť jednotné uplatňovanie platných nariadení treba upresniť, že pre získanie náhrady musí byť hydinové mäso uvedené v článku 1 nariadenia (EHS) č. 2777/75 označené značkou zdravotnej bezchybnosti ako to stanovuje smernica Rady 71/118/EHS z 15. februára 1971 o veterinárnych otázkach, ktoré ovplyvňujú výrobu čerstvého hydinového mäsa a jeho uvádzanie na trh (3).

| (4) | Riadiaci výbor pre hydinové mäso a vajcia nedoručil stanovisko v lehote stanovenej jeho predsedom, |
| --- | --- |

(4)

Riadiaci výbor pre hydinové mäso a vajcia nedoručil stanovisko v lehote stanovenej jeho predsedom,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Kódy produktov, na vývoz ktorých sa prideľuje náhrada v zmysle článku 8 nariadenia (EHS) č. 2777/75, a výšky tejto náhrady sú určené v prílohe tohto nariadenia.

Aby sa mohla získať náhrada, produkty spadajúce pod rozsah uplatňovania kapitoly XII prílohy ku smernici 71/118/EHS musia takisto spĺňať podmienky označenia zdravotnej bezchybnosti určené touto smernicou.

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť 17. februára 2005.

Toto nariadenie je záväzné vo svojej celistvosti a je priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 16. februára 2005

Za Komisiu

Mariann FISCHER BOEL

členka Komisie

---

(1)  Ú. v. ES L 282, 1.11.1975, s. 77. Nariadenie, naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 806/2003 (Ú. v. EÚ L 122, 16.5.2003, s. 1).

1

(2)  Ú. v. ES L 102, 17.4.1999, s. 11. Nariadenie, naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 671/2004 (Ú. v. EÚ L 105, 14.4.2004, s. 5).

2

(3)  Ú. v. ES L 55, 8.3.1971, s. 23. Smernica, naposledy zmenená a doplnená nariadením (ES) č. 807/2003 (Ú. v. EÚ L 122, 16.5.2003, s. 36).

3

---

PRÍLOHA

Vývozné náhrady za hydinové mäso uplatniteľné od 17. februára 2005

| Kód produktov | Krajina určenia | Merná jednotka | Výška náhrad |
| --- | --- | --- | --- |
| 0105 11 11 9000 | A02 | EUR/100 ks | 0,80 |
| 0105 11 19 9000 | A02 | EUR/100 ks | 0,80 |
| 0105 11 91 9000 | A02 | EUR/100 ks | 0,80 |
| 0105 11 99 9000 | A02 | EUR/100 ks | 0,80 |
| 0105 12 00 9000 | A02 | EUR/100 ks | 1,70 |
| 0105 19 20 9000 | A02 | EUR/100 ks | 1,70 |
| 0207 12 10 9900 | V01 | EUR/100 kg | 41,00 |
| 0207 12 10 9900 | A24 | EUR/100 kg | 41,00 |
| 0207 12 90 9190 | V01 | EUR/100 kg | 41,00 |
| 0207 12 90 9190 | A24 | EUR/100 kg | 41,00 |
| 0207 12 90 9990 | V01 | EUR/100 kg | 41,00 |
| 0207 12 90 9990 | A24 | EUR/100 kg | 41,00 |
| Pozn.: Kódy produktov, ako aj krajín určenia série A sa definujú v zmenenom a doplnenom nariadení Komisie (EHS) č. 3846/87 (Ú. v. ES L 366, 24.12.1987, s. 1).
  Číselné kódy krajín určenia sa definujú v nariadení (ES) č. 2081/2003 (Ú. v. EÚ L 313, 28.11.2003, s. 11).
  Ďalšie krajiny určenia sú definované takto:






  V01 | Angola, Saudská Arábia, Kuvajt, Bahrajn, Katar, Omán, Spojené arabské emiráty, Jordánsko, Jemen, Libanon, Irak, Irán. |

Kód produktov

Krajina určenia

Merná jednotka

Výška náhrad

0105 11 11 9000

A02

EUR/100 ks

0,80

0105 11 19 9000

A02

EUR/100 ks

0,80

0105 11 91 9000

A02

EUR/100 ks

0,80

0105 11 99 9000

A02

EUR/100 ks

0,80

0105 12 00 9000

A02

EUR/100 ks

1,70

0105 19 20 9000

A02

EUR/100 ks

1,70

0207 12 10 9900

V01

EUR/100 kg

41,00

0207 12 10 9900

A24

EUR/100 kg

41,00

0207 12 90 9190

V01

EUR/100 kg

41,00

0207 12 90 9190

A24

EUR/100 kg

41,00

0207 12 90 9990

V01

EUR/100 kg

41,00

0207 12 90 9990

A24

EUR/100 kg

41,00

Pozn.: Kódy produktov, ako aj krajín určenia série A sa definujú v zmenenom a doplnenom nariadení Komisie (EHS) č. 3846/87 (Ú. v. ES L 366, 24.12.1987, s. 1).

Číselné kódy krajín určenia sa definujú v nariadení (ES) č. 2081/2003 (Ú. v. EÚ L 313, 28.11.2003, s. 11).

Ďalšie krajiny určenia sú definované takto:

V01

Angola, Saudská Arábia, Kuvajt, Bahrajn, Katar, Omán, Spojené arabské emiráty, Jordánsko, Jemen, Libanon, Irak, Irán.

---

| 17.2.2005 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 46/42 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2005

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 46/42

---

SMERNICA KOMISIE 2005/11/ES

zo 16. februára 2005,

ktorou sa z dôvodu prispôsobenia technickému pokroku mení a dopĺňa smernica Rady 92/23/EHS o pneumatikách motorových vozidiel a ich prípojných vozidiel a ich montáži

(Text s významom pre EHP)

KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na smernicu Rady 70/156/EHS zo 6. februára 1970 o aproximácii právnych predpisov členských štátov o typovom schválení motorových vozidiel a ich prípojných vozidiel (1), a najmä na jej článok 13 ods. 2,

so zreteľom na smernicu Rady 92/23/EHS z 31. marca 1992 o pneumatikách motorových vozidiel a ich prípojných vozidiel a ich montáži (2), a najmä na jej článok 10,

keďže:

| (1) | Smernica 92/23/EHS je jednou z osobitných smerníc o postupe typového schválenia ES, ustanovenom smernicou 70/156/EHS. |
| --- | --- |

(1)

Smernica 92/23/EHS je jednou z osobitných smerníc o postupe typového schválenia ES, ustanovenom smernicou 70/156/EHS.

| (2) | Smernica 92/23/EHS, zmenená a doplnená smernicou 2001/43/ES, umožňuje, aby orgány zodpovedné za typové schválenie do 31. decembra 2005 uznávali laboratóriá výrobcov pneumatík ako schválené skúšobné laboratóriá. Skúsenosti s daným ustanovením boli veľmi pozitívne, a preto by sa mala táto možnosť zachovať a konečný termín zrušiť. |
| --- | --- |

(2)

Smernica 92/23/EHS, zmenená a doplnená smernicou 2001/43/ES, umožňuje, aby orgány zodpovedné za typové schválenie do 31. decembra 2005 uznávali laboratóriá výrobcov pneumatík ako schválené skúšobné laboratóriá. Skúsenosti s daným ustanovením boli veľmi pozitívne, a preto by sa mala táto možnosť zachovať a konečný termín zrušiť.

| (3) | Technický pokrok v sektore výroby pneumatík je veľmi rýchly. Vzhľadom na výrazný dopyt zo strany zákazníkov a automobilového priemyslu sa cyklus výroby pneumatík zrýchľuje, pričom neustále rastie aj škála typov pneumatík. Očakáva sa, že táto situácia sa v budúcnosti ešte vyostrí v súvislosti s vyžadovanými veľmi drahými alebo špecifickými skúšobnými inštaláciami. Na včasné dodanie najnovšie vyvinutých výrobkov na trh je potrebné flexibilne využívať dostatočné množstvo skúšobných zariadení. |
| --- | --- |

(3)

Technický pokrok v sektore výroby pneumatík je veľmi rýchly. Vzhľadom na výrazný dopyt zo strany zákazníkov a automobilového priemyslu sa cyklus výroby pneumatík zrýchľuje, pričom neustále rastie aj škála typov pneumatík. Očakáva sa, že táto situácia sa v budúcnosti ešte vyostrí v súvislosti s vyžadovanými veľmi drahými alebo špecifickými skúšobnými inštaláciami. Na včasné dodanie najnovšie vyvinutých výrobkov na trh je potrebné flexibilne využívať dostatočné množstvo skúšobných zariadení.

| (4) | V súlade s vývojom prvotriednych pneumatík v súvislosti s technickým pokrokom sa musia neustále kvalitatívne zlepšovať aj skúšobné postupy. Okrem výrobcov pneumatík v súčasnosti neexistujú nijaké iné skúšobné kapacity, ktoré by boli schopné zvládnuť vysoký počet potrebných testov. |
| --- | --- |

(4)

V súlade s vývojom prvotriednych pneumatík v súvislosti s technickým pokrokom sa musia neustále kvalitatívne zlepšovať aj skúšobné postupy. Okrem výrobcov pneumatík v súčasnosti neexistujú nijaké iné skúšobné kapacity, ktoré by boli schopné zvládnuť vysoký počet potrebných testov.

| (5) | Smernica 92/23/EHS by sa preto mala zodpovedajúco zmeniť a doplniť. |
| --- | --- |

(5)

Smernica 92/23/EHS by sa preto mala zodpovedajúco zmeniť a doplniť.

| (6) | Opatrenia ustanovené v tejto smernici sú v súlade so stanoviskom Výboru na prispôsobovanie sa technickému pokroku, zriadenom článkom 13 ods. 1 smernice 70/156/EHS, |
| --- | --- |

(6)

Opatrenia ustanovené v tejto smernici sú v súlade so stanoviskom Výboru na prispôsobovanie sa technickému pokroku, zriadenom článkom 13 ods. 1 smernice 70/156/EHS,

PRIJALA TÚTO SMERNICU:

Článok 1

Bod 1.3 prílohy I k smernici 92/23/EHS sa mení a dopĺňa takto:

| „1.3. | Schvaľovací orgán môže uznať laboratóriá výrobcov pneumatík ako schválené skúšobné laboratóriá v súlade s článkom 14 ods. 1 smernice 70/156/EHS.“ |
| --- | --- |

„1.3.

Schvaľovací orgán môže uznať laboratóriá výrobcov pneumatík ako schválené skúšobné laboratóriá v súlade s článkom 14 ods. 1 smernice 70/156/EHS.“

Článok 2

1.   Členské štáty prijmú a uverejnia zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s touto smernicou najneskôr do 31. decembra 2005. Bezodkladne oznámia Komisii znenie týchto ustanovení a korelačnú tabuľku medzi týmito ustanoveniami a touto smernicou.

Tieto ustanovenia uplatňujú od 1. januára 2006.

Členské štáty uvedú priamo v prijatých ustanoveniach alebo pri ich úradnom uverejnení odkaz na túto smernicu. Podrobnosti o odkaze upravia členské štáty.

2.   Členské štáty oznámia Komisii znenie hlavných ustanovení vnútroštátnych právnych predpisov, ktoré prijmú v oblasti pôsobnosti tejto smernice.

Článok 3

Táto smernica nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jej uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Úradnom vestníku Európskej únie

Článok 4

Táto smernica je určená členským štátom.

V Bruseli 16. februára 2005

Za Komisiu

Günter VERHEUGEN

podpredseda

---

(1)  Ú. v. ES L 42, 23.2.1970, s. 1. Smernica naposledy zmenená a doplnená smernicou Komisie 2004/104/ES (Ú. v. EÚ L 337, 13.11.2004, s. 13).

1

(2)  Ú. v. ES L 129, 14.5.1992, s. 95. Smernica naposledy zmenená a doplnená smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2001/43/ES (Ú. v. ES L 211, 4.8.2001, s. 25).

2

---

II Akty, ktorých uverejnenie nie je povinné

Komisia

| 17.2.2005 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 46/44 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2005

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 46/44

---

ROZHODNUTIE KOMISIE

zo 16. februára 2005,

ktorým sa ruší rozhodnutie Komisie 2000/137/ES o prijatí záväzkov v súvislosti s dovozom určitých bezšvových potrubí a rúr zo železa alebo z nelegovanej ocele z Chorvátska a Ukrajiny do Spoločenstva

(2005/132/ES)

KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 384/96 z 22. decembra 1995 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (základné nariadenie) (1), a najmä na jeho článok 8,

po konzultácii s Poradným výborom,

keďže:

A.   PREDOŠLÝ POSTUP

| (1) | Nariadením (ES) č. 348/2000 (2) Rada stanovila definitívne antidumpingové clá na dovoz určitých bezšvových potrubí a rúr zo železa alebo z nelegovanej ocele z Chorvátska a Ukrajiny do Spoločenstva. Rozhodnutím 2000/137/ES (3) Komisia prijala záväzky ponúknuté vývozcami pôvodom z Chorvátska a Ukrajiny. Rozhodnutím 2002/669/ES Komisia prijala dobrovoľné zrušenie spoločného záväzku ukrajinských výrobcov. |
| --- | --- |

(1)

Nariadením (ES) č. 348/2000 (2) Rada stanovila definitívne antidumpingové clá na dovoz určitých bezšvových potrubí a rúr zo železa alebo z nelegovanej ocele z Chorvátska a Ukrajiny do Spoločenstva. Rozhodnutím 2000/137/ES (3) Komisia prijala záväzky ponúknuté vývozcami pôvodom z Chorvátska a Ukrajiny. Rozhodnutím 2002/669/ES Komisia prijala dobrovoľné zrušenie spoločného záväzku ukrajinských výrobcov.

| (2) | V nadväznosti na žiadosť predloženú Výborom na ochranu priemyslu Európskej únie vyrábajúceho bezšvové oceľové rúry začala Komisia predbežný prieskum platných antidumpingových opatrení, vrátane ich podoby, v súlade s článkom 11 ods. 3 základného nariadenia (4). |
| --- | --- |

(2)

V nadväznosti na žiadosť predloženú Výborom na ochranu priemyslu Európskej únie vyrábajúceho bezšvové oceľové rúry začala Komisia predbežný prieskum platných antidumpingových opatrení, vrátane ich podoby, v súlade s článkom 11 ods. 3 základného nariadenia (4).

B.   ZRUŠENIE PRIJATIA ZÁVÄZKU

| (3) | Nariadením (ES) č. 258/2005 (5) Rada uzavrela prieskum. |
| --- | --- |

(3)

Nariadením (ES) č. 258/2005 (5) Rada uzavrela prieskum.

| (4) | Ako je uvedené v úvodnom ustanovení (137) nariadenia (ES) č. 258/2005, a po porade so všetkými príslušnými zainteresovanými stranami, záväzok vo svojej súčasnej podobe už nie je primeraný. Na tomto základe a takisto v súlade s náležitými ustanoveniami dotknutého záväzku, ktoré splnomocňujú Komisiu jednostranne zrušiť prijatie záväzku, Komisia sa rozhodla prijatie tohto záväzku zrušiť. |
| --- | --- |

(4)

Ako je uvedené v úvodnom ustanovení (137) nariadenia (ES) č. 258/2005, a po porade so všetkými príslušnými zainteresovanými stranami, záväzok vo svojej súčasnej podobe už nie je primeraný. Na tomto základe a takisto v súlade s náležitými ustanoveniami dotknutého záväzku, ktoré splnomocňujú Komisiu jednostranne zrušiť prijatie záväzku, Komisia sa rozhodla prijatie tohto záväzku zrušiť.

| (5) | V decembri 2004 Komisia informovala chorvátsku spoločnosť Mechel Željezara Ltd. o svojom návrhu zrušiť prijatie súčasného záväzku. Po zverejnení oznámenia chorvátska vláda informovala Komisiu, že uvedená spoločnosť, jediný výrobca daného produktu v Chorvátsku, bola zrušená a ukončila výrobu na jeseň 2004. Z tohto dôvodu sa tento záväzok nepovažuje za naďalej platný. |
| --- | --- |

(5)

V decembri 2004 Komisia informovala chorvátsku spoločnosť Mechel Željezara Ltd. o svojom návrhu zrušiť prijatie súčasného záväzku. Po zverejnení oznámenia chorvátska vláda informovala Komisiu, že uvedená spoločnosť, jediný výrobca daného produktu v Chorvátsku, bola zrušená a ukončila výrobu na jeseň 2004. Z tohto dôvodu sa tento záväzok nepovažuje za naďalej platný.

C.   ZRUŠENIE ROZHODNUTIA 2000/137/ES

| (6) | S ohľadom na uvedené skutočnosti by malo byť rozhodnutie Komisie 2000/137/ES, zmenené a doplnené rozhodnutím Komisie 2002/669/ES, zrušené. |
| --- | --- |

(6)

S ohľadom na uvedené skutočnosti by malo byť rozhodnutie Komisie 2000/137/ES, zmenené a doplnené rozhodnutím Komisie 2002/669/ES, zrušené.

| (7) | Súčasne s týmto rozhodnutím uložila Rada nariadením (ES) č. 258/2005 celoštátne definitívne antidumpingové clo na dovoz určitých bezšvových potrubí a rúr zo železa alebo z nelegovanej ocele z Chorvátska do Spoločenstva, |
| --- | --- |

(7)

Súčasne s týmto rozhodnutím uložila Rada nariadením (ES) č. 258/2005 celoštátne definitívne antidumpingové clo na dovoz určitých bezšvových potrubí a rúr zo železa alebo z nelegovanej ocele z Chorvátska do Spoločenstva,

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Rozhodnutie Komisie 2000/137/ES, zmenené a doplnené rozhodnutím Komisie 2002/669/ES, sa týmto ruší.

Článok 2

Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

V Bruseli 16. februára 2005

Za Komisiu

Peter MANDELSON

člen Komisie

---

(1)  Ú. v. ES L 56, 6.3.1996, s. 1. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením Rady (ES) č. 461/2004 (Ú. v. EÚ L 77, 13.3.2004, s. 12).

1

(2)  Ú. v. ES L 45, 17.2.2000, s. 1. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1515/2002 (Ú. v. ES L 228, 24.8.2002, s. 8).

2

(3)  Ú. v. ES L 46, 18.2.2000, s. 34. Rozhodnutie zmenené a doplnené rozhodnutím 2002/669/ES (Ú. v. ES L 228, 24.8.2002, s. 20).

3

(4)  Ú. v. ES C 288, 23.11.2002, s. 11.

4

(5)  Pozri stranu 7 tohto úradného vestníka.

5

---

| 17.2.2005 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 46/46 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2005

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 46/46

---

ROZHODNUTIE KOMISIE

zo 16. februára 2005,

ktorým sa čiastočne pozastavujú konečné antidumpingové clá zavedené nariadením (ES) č. 258/2005 na dovozy určitých bezšvíkových potrubí a rúr zo železa a nelegovanej ocele s pôvodom v Chorvátsku a na Ukrajine

(2005/133/ES)

KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 384/96 z 22. decembra 1995 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (1), („základné nariadenie“), najmä na jeho článok 14 ods. 4,

po porade s Poradným výborom,

keďže:

A.   SÚČASNÉ OPATRENIA

| (1) | Na základe vyšetrovania, ktoré sa uskutočnilo v súlade s článkom 11 ods. 3 základného nariadenia („revízne vyšetrovanie“), Rada zaviedla nariadením (ES) č. 258/2005 (2) („konečné nariadenie“) antidumpingové clo vo výške 38,8 % na dovozy určitých bezšvíkových potrubí a rúr zo železa a nelegovanej ocele („SST“) s pôvodom v Chorvátsku a antidumpingové clo vo výške 64,1 % na dovozy SST s pôvodom v Ukrajine, s výnimkou dovozov Dnipropetrovsk Tube Works („DTW“), ktoré podliehajú antidumpingovému clu vo výške 51,9 % („súčasné opatrenia“). Konečným nariadením sa zmenili a doplnili konečné antidumpingové clá zavedené nariadením (ES) č. 348/2000 (3), naposledy zmeneným a doplneným nariadením (ES) č. 1515/2002 (4) a zrušila sa možnosť výnimky z ciel podľa článku 2 nariadenia (ES) č. 348/2000 („pôvodné opatrenia“). |
| --- | --- |

(1)

Na základe vyšetrovania, ktoré sa uskutočnilo v súlade s článkom 11 ods. 3 základného nariadenia („revízne vyšetrovanie“), Rada zaviedla nariadením (ES) č. 258/2005 (2) („konečné nariadenie“) antidumpingové clo vo výške 38,8 % na dovozy určitých bezšvíkových potrubí a rúr zo železa a nelegovanej ocele („SST“) s pôvodom v Chorvátsku a antidumpingové clo vo výške 64,1 % na dovozy SST s pôvodom v Ukrajine, s výnimkou dovozov Dnipropetrovsk Tube Works („DTW“), ktoré podliehajú antidumpingovému clu vo výške 51,9 % („súčasné opatrenia“). Konečným nariadením sa zmenili a doplnili konečné antidumpingové clá zavedené nariadením (ES) č. 348/2000 (3), naposledy zmeneným a doplneným nariadením (ES) č. 1515/2002 (4) a zrušila sa možnosť výnimky z ciel podľa článku 2 nariadenia (ES) č. 348/2000 („pôvodné opatrenia“).

B.   PLATNÉ OPATRENIA PRE DOVOZY SST Z RUMUNSKA A RUSKA

| (2) | Nariadením (ES) č. 2320/97 sa zaviedli antidumpingové opatrenia na dovozy SST s pôvodom, inter alia, v Rumunsku a Rusku (5). Rozhodnutiami 97/790/ES (6) a 2000/70/ES (7) sa prijali záväzky vývozcov, inter alia, v Rumunsku a Rusku. Nariadením (ES) č. 1322/2004 (8) sa rozhodlo, že opatrenia platné pre dovozy SST s pôvodom v Rumunsku a Rusku („neuplatňované opatrenia“) sa viac nebudú uplatňovať vzhľadom na opatrnosť, ktorú si vyžiadalo protikonkurenčné správanie sa určitých výrobcov Spoločenstva (9). |
| --- | --- |

(2)

Nariadením (ES) č. 2320/97 sa zaviedli antidumpingové opatrenia na dovozy SST s pôvodom, inter alia, v Rumunsku a Rusku (5). Rozhodnutiami 97/790/ES (6) a 2000/70/ES (7) sa prijali záväzky vývozcov, inter alia, v Rumunsku a Rusku. Nariadením (ES) č. 1322/2004 (8) sa rozhodlo, že opatrenia platné pre dovozy SST s pôvodom v Rumunsku a Rusku („neuplatňované opatrenia“) sa viac nebudú uplatňovať vzhľadom na opatrnosť, ktorú si vyžiadalo protikonkurenčné správanie sa určitých výrobcov Spoločenstva (9).

C.   PRESKÚMANIE DÔVODOV NA POZASTAVENIE SÚČASNÝCH OPATRENÍ

| (3) | Článok 14 ods. 4 základného nariadenia ustanovuje možnosť pozastaviť antidumpingové opatrenia v záujme Spoločenstva z dôvodu, že trhové podmienky sa dočasne zmenili v rozsahu, v ktorom by bol opätovný výskyt ujmy v dôsledku takéhoto pozastavenia nepravdepodobný. V článku 14 ods. 4 sa ďalej upresňuje, že príslušné antidumpingové opatrenia môžu byť kedykoľvek obnovené, ak sa už neuplatňuje dôvod na pozastavenie. |
| --- | --- |

(3)

Článok 14 ods. 4 základného nariadenia ustanovuje možnosť pozastaviť antidumpingové opatrenia v záujme Spoločenstva z dôvodu, že trhové podmienky sa dočasne zmenili v rozsahu, v ktorom by bol opätovný výskyt ujmy v dôsledku takéhoto pozastavenia nepravdepodobný. V článku 14 ods. 4 sa ďalej upresňuje, že príslušné antidumpingové opatrenia môžu byť kedykoľvek obnovené, ak sa už neuplatňuje dôvod na pozastavenie.

| (4) | Konečné nariadenie zohľadňuje predovšetkým situáciu od októbra 2001 do septembra 2002, t. j. vyšetrovacie obdobie tohto revízneho vyšetrovania („obdobie revízneho vyšetrovania“). Vyšetrovanie, ktoré viedlo ku konečnému nariadeniu ukázalo, že dovozy z Ukrajiny a Chorvátska mali počas obdobia revízneho vyšetrovania dôležitú pozíciu na trhu. Dovozy boli stále dumpingové a rozpätie ujmy sa v porovnaní s pôvodným vyšetrovaním zvýšilo. Na základe toho sa pri vyšetrovaní dospelo k záveru, že pôvodné opatrenia, ktoré boli na úrovni 23 % pre Chorvátsko a 38,5 % pre Ukrajinu, by sa mali zvýšiť, aby sa dosiahla ich súčasná úroveň 38,8 % pre Chorvátsko a 51,9 % a 64,1 %, v závislosti od príslušného vyvážajúceho výrobcu, pre dovozy z Ukrajiny. |
| --- | --- |

(4)

Konečné nariadenie zohľadňuje predovšetkým situáciu od októbra 2001 do septembra 2002, t. j. vyšetrovacie obdobie tohto revízneho vyšetrovania („obdobie revízneho vyšetrovania“). Vyšetrovanie, ktoré viedlo ku konečnému nariadeniu ukázalo, že dovozy z Ukrajiny a Chorvátska mali počas obdobia revízneho vyšetrovania dôležitú pozíciu na trhu. Dovozy boli stále dumpingové a rozpätie ujmy sa v porovnaní s pôvodným vyšetrovaním zvýšilo. Na základe toho sa pri vyšetrovaní dospelo k záveru, že pôvodné opatrenia, ktoré boli na úrovni 23 % pre Chorvátsko a 38,5 % pre Ukrajinu, by sa mali zvýšiť, aby sa dosiahla ich súčasná úroveň 38,8 % pre Chorvátsko a 51,9 % a 64,1 %, v závislosti od príslušného vyvážajúceho výrobcu, pre dovozy z Ukrajiny.

| (5) | Preskúmaním najnovších dovozných tokov sa zistilo, že predovšetkým od neuplatňovania opatrení na dovozy SST z Ruska a Rumunska sa situácia na trhu Spoločenstva v súvislosti s dovozmi zmenila, najmä v tom, že kumulované dovozné toky z vyššie uvedených krajín sa zvýšili, zatiaľ čo kumulované dovozy z Chorvátska a Ukrajiny sa súčasne podstatne znížili na veľmi nízke úrovne. |
| --- | --- |

(5)

Preskúmaním najnovších dovozných tokov sa zistilo, že predovšetkým od neuplatňovania opatrení na dovozy SST z Ruska a Rumunska sa situácia na trhu Spoločenstva v súvislosti s dovozmi zmenila, najmä v tom, že kumulované dovozné toky z vyššie uvedených krajín sa zvýšili, zatiaľ čo kumulované dovozy z Chorvátska a Ukrajiny sa súčasne podstatne znížili na veľmi nízke úrovne.

| (6) | Ak budú súčasné podmienky na trhu pretrvávať, ruské a rumunské dovozy si pravdepodobne udržia svoju silnú pozíciu a ukrajinské a/alebo chorvátske dovozy by sa výrazne zvýšili len s malou pravdepodobnosťou. Preto sa v tejto konkrétnej situácii opätovný výskyt ujmy pre priemysel Spoločenstva považuje za nepravdepodobný, ak by sa pozastavilo zvýšenie colných sadzieb ustanovených v konečnom rozhodnutí. Na základe toho a v dôsledku osobitných okolností v súvislosti, inter alia, s neuplatňovaním opatrení na dovozy z Ruska a Rumunska sa úrovne cla vo výške 23 % a 38,5 % stanovené v pôvodnom vyšetrovaní pre Chorvátsko a Ukrajinu, v uvedenom poradí považujú za dostatočné na elimináciu dumpingu, ktorý spôsobuje ujmu. |
| --- | --- |

(6)

Ak budú súčasné podmienky na trhu pretrvávať, ruské a rumunské dovozy si pravdepodobne udržia svoju silnú pozíciu a ukrajinské a/alebo chorvátske dovozy by sa výrazne zvýšili len s malou pravdepodobnosťou. Preto sa v tejto konkrétnej situácii opätovný výskyt ujmy pre priemysel Spoločenstva považuje za nepravdepodobný, ak by sa pozastavilo zvýšenie colných sadzieb ustanovených v konečnom rozhodnutí. Na základe toho a v dôsledku osobitných okolností v súvislosti, inter alia, s neuplatňovaním opatrení na dovozy z Ruska a Rumunska sa úrovne cla vo výške 23 % a 38,5 % stanovené v pôvodnom vyšetrovaní pre Chorvátsko a Ukrajinu, v uvedenom poradí považujú za dostatočné na elimináciu dumpingu, ktorý spôsobuje ujmu.

| (7) | Komisia si je zároveň vedomá toho, že súčasná dočasná zmena v trhových podmienkach neoprávňuje na úplné pozastavenie opatrení uplatniteľných voči Chorvátsku a Ukrajine. Informácie zozbierané počas revízneho vyšetrovania, ktoré sa uzavrelo konečným nariadením, poukazujú na to, že ukrajinskí a chorvátski výrobcovia majú aj naďalej značný vývozný potenciál, a mohli by tak ľahko zvýšiť vývozy na trh Spoločenstva na takú úroveň, ktorá by spôsobila ujmu. V takom prípade by úplné pozastavenie opatrení voči Chorvátsku a Ukrajine mohlo tiež viesť k podobným dovozným trendom z týchto dvoch krajín, k akým v súčasnosti dochádza pri dovozoch z Ruska a Rumunska, a mohlo by tak s veľkou pravdepodobnosťou spôsobiť ujmu priemyselnému odvetviu Spoločenstva. |
| --- | --- |

(7)

Komisia si je zároveň vedomá toho, že súčasná dočasná zmena v trhových podmienkach neoprávňuje na úplné pozastavenie opatrení uplatniteľných voči Chorvátsku a Ukrajine. Informácie zozbierané počas revízneho vyšetrovania, ktoré sa uzavrelo konečným nariadením, poukazujú na to, že ukrajinskí a chorvátski výrobcovia majú aj naďalej značný vývozný potenciál, a mohli by tak ľahko zvýšiť vývozy na trh Spoločenstva na takú úroveň, ktorá by spôsobila ujmu. V takom prípade by úplné pozastavenie opatrení voči Chorvátsku a Ukrajine mohlo tiež viesť k podobným dovozným trendom z týchto dvoch krajín, k akým v súčasnosti dochádza pri dovozoch z Ruska a Rumunska, a mohlo by tak s veľkou pravdepodobnosťou spôsobiť ujmu priemyselnému odvetviu Spoločenstva.

| (8) | Z vyššie uvedených dôvodov sa požiadavky, ktoré umožňujú čiastočné pozastavenie konečného nariadenia podľa článku 14 ods. 4 základného nariadenia, považujú za splnené. Samozrejme, nie je v záujme Spoločenstva uplatňovať zvýšené úrovne cla stanovené v konečnom nariadení, pokiaľ sú úrovne cla uvedené v nariadení (ES) č. 348/2000, naposledy zmenenom a doplnenom nariadením (ES) č. 1515/2002, postačujúce. Preto by malo byť uplatňovanie colných sadzieb predpokladaných v konečnom rozhodnutí čiastočne pozastavené v rozsahu, ktorý zodpovedá rozdielu medzi sadzbami uvedenými v článku 1 konečného nariadenia a tými, ktoré sú uvedené v článku 1 ods. 2 nariadenia (ES) č. 348/2000. |
| --- | --- |

(8)

Z vyššie uvedených dôvodov sa požiadavky, ktoré umožňujú čiastočné pozastavenie konečného nariadenia podľa článku 14 ods. 4 základného nariadenia, považujú za splnené. Samozrejme, nie je v záujme Spoločenstva uplatňovať zvýšené úrovne cla stanovené v konečnom nariadení, pokiaľ sú úrovne cla uvedené v nariadení (ES) č. 348/2000, naposledy zmenenom a doplnenom nariadením (ES) č. 1515/2002, postačujúce. Preto by malo byť uplatňovanie colných sadzieb predpokladaných v konečnom rozhodnutí čiastočne pozastavené v rozsahu, ktorý zodpovedá rozdielu medzi sadzbami uvedenými v článku 1 konečného nariadenia a tými, ktoré sú uvedené v článku 1 ods. 2 nariadenia (ES) č. 348/2000.

| (9) | V prípade, že by sa situácia, ktorá viedla k pozastaveniu, neskôr zmenila, Komisia môže obnoviť antidumpingové opatrenia okamžitým zrušením dočasného pozastavenia antidumpingových ciel. |
| --- | --- |

(9)

V prípade, že by sa situácia, ktorá viedla k pozastaveniu, neskôr zmenila, Komisia môže obnoviť antidumpingové opatrenia okamžitým zrušením dočasného pozastavenia antidumpingových ciel.

D.   KONZULTÁCIA PRIEMYSELNÉHO ODVETVIA SPOLOČENSTVA

| (10) | V súlade s ustanoveniami článku 14 ods. 4 základného nariadenia Komisia informovala zástupcov priemyselného odvetvia Spoločenstva o svojom zámere čiastočne pozastaviť antidumpingové opatrenia a poskytla im možnosť vyjadriť sa. Zástupcovia priemyselného odvetvia Spoločenstva nevzniesli žiadne námietky. |
| --- | --- |

(10)

V súlade s ustanoveniami článku 14 ods. 4 základného nariadenia Komisia informovala zástupcov priemyselného odvetvia Spoločenstva o svojom zámere čiastočne pozastaviť antidumpingové opatrenia a poskytla im možnosť vyjadriť sa. Zástupcovia priemyselného odvetvia Spoločenstva nevzniesli žiadne námietky.

ROZHODLA TAKTO:

Článok 1

Antidumpingové clo zavedené nariadením (ES) č. 258/2005 na dovozy

| — | bezšvíkových potrubí zo železa alebo nelegovanej ocele druhu používaného pre ropovody a plynovody, s vonkajším priemerom nepresahujúcim 406,4 mm (spadajúcich pod kódy KN 7304 10 10 a 7304 10 30); |
| --- | --- |

—

bezšvíkových potrubí zo železa alebo nelegovanej ocele druhu používaného pre ropovody a plynovody, s vonkajším priemerom nepresahujúcim 406,4 mm (spadajúcich pod kódy KN 7304 10 10 a 7304 10 30);

| — | bezšvíkových potrubí s okrúhlym prierezom, zo železa alebo nelegovanej ocele, ťahaných za studena alebo valcovaných za studena (spadajúcich pod kód KN 7304 31 99); |
| --- | --- |

—

bezšvíkových potrubí s okrúhlym prierezom, zo železa alebo nelegovanej ocele, ťahaných za studena alebo valcovaných za studena (spadajúcich pod kód KN 7304 31 99);

| — | ostatných potrubí s okrúhlym prierezom, zo železa alebo nelegovanej ocele, s vonkajším priemerom nepresahujúcim 406,4 mm (spadajúcich pod kódy KN 7304 39 91 a 7304 39 93) |
| --- | --- |

—

ostatných potrubí s okrúhlym prierezom, zo železa alebo nelegovanej ocele, s vonkajším priemerom nepresahujúcim 406,4 mm (spadajúcich pod kódy KN 7304 39 91 a 7304 39 93)

sa týmto čiastočne pozastavuje na obdobie deviatich mesiacov takto:

| Krajina | Spoločnosť | Colná sazdba predpokla daná v nariadení (ES) č. 258/2005
  % | Colná sadzba, ktorá sa pozastavuje
  % | Colná sadzba, ktorá sa nepozasta vuje
  % | Doplnkový kód TARIC |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Chorvátsko | Všetky spoločnosti | 38,8 | 15,8 | 23 | — |
| Ukrajina | Dnipropetrovsk Tube Works (DTW), Dnipropetrovsk | 51,9 | 13,4 | 38,5 | A614 |
| OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (NTRP), Dnipropetrovsk, a CJSC Nikopolsky seamless tubes plant „Nikotube“, Nikopol | 64,1 | 25,6 | 38,5 | A615 |
| Všetky ostatné spoločnosti | 64,1 | 25,6 | 38,5 | A999 |

Krajina

Spoločnosť

Colná sazdba predpokla daná v nariadení (ES) č. 258/2005

%

Colná sadzba, ktorá sa pozastavuje

%

Colná sadzba, ktorá sa nepozasta vuje

%

Doplnkový kód TARIC

Chorvátsko

Všetky spoločnosti

38,8

15,8

23

—

Ukrajina

Dnipropetrovsk Tube Works (DTW), Dnipropetrovsk

51,9

13,4

38,5

A614

OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (NTRP), Dnipropetrovsk, a CJSC Nikopolsky seamless tubes plant „Nikotube“, Nikopol

64,1

25,6

38,5

A615

Všetky ostatné spoločnosti

64,1

25,6

38,5

A999

Článok 2

Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

V Bruseli 16. februára 2005

Za Komisiu

Peter MANDELSON

člen Komisie

---

(1)  Ú. v. ES L 56, 6.3.1996, s. 1. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 461/2004 (Ú. v. EÚ L 77, 13.3.2004, s. 12).

1

(2)  Pozri stranu 7 Ú. v. EÚ.

2

(3)  Ú. v. ES L 45, 17.2.2000, s. 1.

3

(4)  Ú. v. ES L 228, 24.8.2002, s. 8.

4

(5)  Ú. v. ES L 322, 25.11.1997, s. 1. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 235/2004 (Ú. v. EÚ L 40, 12.2.2004, s. 11).

5

(6)  Ú. v. ES L 322, 25.11.1997, s. 63.

6

(7)  Ú. v. ES L 23, 28.1.2000, s. 78.

7

(8)  Ú. v. EÚ L 246, 20.7.2004, s. 10.

8

(9)  Pozri úvodné ustanovenie (9) nariadenia (ES) č. 1322/2004.

9

---

Akty prijaté v súlade s hlavou V Zmluvy o založení Európskej únie

| 17.2.2005 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 46/49 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2005

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 46/49

---

ROZHODNUTIE RADY 2005/134/SZBP

z 20. decembra 2004

o uzavretí Dohody medzi Európskou úniou a Bulharskou republikou, ktorou sa zakladá rámec pre účasť Bulharskej republiky na operáciách krízového riadenia Európskej únie

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskej únie, najmä na jej článok 24,

so zreteľom na odporúčanie predsedníctva,

keďže:

| (1) | Podmienky týkajúce sa účasti tretích štátov na operáciách krízového riadenia EÚ by mali byť ustanovené v dohode, ktorou sa zakladá rámec pre takúto prípadnú budúcu účasť, a nemali by sa definovať jednotlivo pre každú dotknutú operáciu. |
| --- | --- |

(1)

Podmienky týkajúce sa účasti tretích štátov na operáciách krízového riadenia EÚ by mali byť ustanovené v dohode, ktorou sa zakladá rámec pre takúto prípadnú budúcu účasť, a nemali by sa definovať jednotlivo pre každú dotknutú operáciu.

| (2) | Po udelení oprávnenia Radou 23. februára 2004 rokovalo predsedníctvo za pomoci generálneho tajomníka/vysokého splnomocnenca o Dohode medzi Európskou úniou a Bulharskou republikou, ktorou sa zakladá rámec pre účasť Bulharskej republiky na operáciách krízového riadenia Európskej únie. |
| --- | --- |

(2)

Po udelení oprávnenia Radou 23. februára 2004 rokovalo predsedníctvo za pomoci generálneho tajomníka/vysokého splnomocnenca o Dohode medzi Európskou úniou a Bulharskou republikou, ktorou sa zakladá rámec pre účasť Bulharskej republiky na operáciách krízového riadenia Európskej únie.

| (3) | Táto dohoda by sa mala schváliť, |
| --- | --- |

(3)

Táto dohoda by sa mala schváliť,

ROZHODLA TAKTO:

Článok 1

Dohoda medzi Európskou úniou a Bulharskou republikou, ktorou sa zakladá rámec pre účasť Bulharskej republiky na operáciách krízového riadenia Európskej únie, sa týmto schvaľuje v mene Európskej únie.

Znenie dohody tvorí prílohu k tomuto rozhodnutiu.

Článok 2

Týmto sa predseda Rady poveruje určiť osobu(-y) splnomocnenú(-é) na podpis dohody s cieľom zaviazať Európsku úniu.

Článok 3

Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho prijatia.

Článok 4

Toto rozhodnutie sa uverejní v Úradnom vestníku Európskej únie.

V Bruseli 20. decembra 2004

Za Radu

predseda

P. VAN GEEL

---

DOHODA

medzi Európskou úniou a Bulharskou republikou, ktorou sa zakladá rámec pre účasť Bulharskej republiky na operáciách krízového riadenia Európskej únie

EURÓPSKA ÚNIA

na jednej strane a

BULHARSKÁ REPUBLIKA

na strane druhej,

ďalej len „strany“,

keďže:

| (1) | Európska únia (EÚ) sa môže rozhodnúť uskutočniť činnosť v oblasti krízového riadenia. |
| --- | --- |

(1)

Európska únia (EÚ) sa môže rozhodnúť uskutočniť činnosť v oblasti krízového riadenia.

| (2) | Európska únia rozhodne, či budú k účasti na operácii krízového riadenia EÚ prizvané tretie štáty. Bulharská republika môže prijať pozvanie Európskej únie a ponúknuť svoj príspevok. V takom prípade Európska únia rozhodne o prijatí navrhovaného príspevku Bulharskej republiky. |
| --- | --- |

(2)

Európska únia rozhodne, či budú k účasti na operácii krízového riadenia EÚ prizvané tretie štáty. Bulharská republika môže prijať pozvanie Európskej únie a ponúknuť svoj príspevok. V takom prípade Európska únia rozhodne o prijatí navrhovaného príspevku Bulharskej republiky.

| (3) | Ak Európska únia rozhodne, že uskutoční operáciu vojenského krízového riadenia s využitím prostriedkov a kapacít NATO, môže Bulharská republika zásadne vyjadriť svoj úmysel zúčastniť sa operácie. |
| --- | --- |

(3)

Ak Európska únia rozhodne, že uskutoční operáciu vojenského krízového riadenia s využitím prostriedkov a kapacít NATO, môže Bulharská republika zásadne vyjadriť svoj úmysel zúčastniť sa operácie.

| (4) | Európska rada v Bruseli 24. a 25. októbra 2002 odsúhlasila spôsoby vykonávania ustanovení, ktoré Európska rada schválila v Nice 7.–9. decembra 2000 o účasti európskych členov NATO, ktorí nie sú členmi EÚ, v krízovom riadení pod vedením EÚ. |
| --- | --- |

(4)

Európska rada v Bruseli 24. a 25. októbra 2002 odsúhlasila spôsoby vykonávania ustanovení, ktoré Európska rada schválila v Nice 7.–9. decembra 2000 o účasti európskych členov NATO, ktorí nie sú členmi EÚ, v krízovom riadení pod vedením EÚ.

| (5) | Podmienky týkajúce sa účasti Bulharskej republiky na operáciách krízového riadenia EÚ by mali byť ustanovené v dohode, ktorá zakladá rámec pre takúto prípadnú budúcu účasť, a nemali by sa vymedzovať jednotlivo pre každú dotknutú operáciu. |
| --- | --- |

(5)

Podmienky týkajúce sa účasti Bulharskej republiky na operáciách krízového riadenia EÚ by mali byť ustanovené v dohode, ktorá zakladá rámec pre takúto prípadnú budúcu účasť, a nemali by sa vymedzovať jednotlivo pre každú dotknutú operáciu.

| (6) | Táto dohoda by sa nemala dotýkať autonómie rozhodovania Európskej únie a ani skutočnosti, že sa Bulharská republika rozhodne od prípadu k prípadu zúčastniť na operácii krízového riadenia EÚ. |
| --- | --- |

(6)

Táto dohoda by sa nemala dotýkať autonómie rozhodovania Európskej únie a ani skutočnosti, že sa Bulharská republika rozhodne od prípadu k prípadu zúčastniť na operácii krízového riadenia EÚ.

| (7) | Takáto dohoda by sa mala týkať výhradne budúcich operácií krízového riadenia EÚ a nemala by sa dotýkať prípadných existujúcich dohôd, ktoré upravujú účasť Bulharskej republiky v už prebiehajúcej operácii krízového riadenia EÚ, |
| --- | --- |

(7)

Takáto dohoda by sa mala týkať výhradne budúcich operácií krízového riadenia EÚ a nemala by sa dotýkať prípadných existujúcich dohôd, ktoré upravujú účasť Bulharskej republiky v už prebiehajúcej operácii krízového riadenia EÚ,

SA DOHODLI TAKTO:

ODDIEL I

VŠEOBECNÉ USTANOVENIA

Článok 1

Rozhodnutia týkajúce sa účasti

1.   Po rozhodnutí Európskej únie prizvať Bulharskú republiku k účasti na operácii krízového riadenia EÚ a keď sa Bulharská republika rozhodne zúčastniť, Bulharská republika poskytne informácie o svojom navrhovanom príspevku Európskej únii.

2.   Keď Európska únia rozhodne, že uskutoční operáciu vojenského krízového riadenia s využitím prostriedkov a kapacít NATO, Bulharská republika bude informovať Európsku úniu o každom svojom prípadnom úmysle zúčastniť sa operácie a následne poskytne informácie o svojom navrhovanom príspevku.

3.   Hodnotenie príspevku Bulharskej republiky Európskou úniou sa uskutoční po porade s Bulharskou republikou.

4.   Európska únia čo najskôr informuje Bulharskú republiku o prvom odhade výšky možného príspevku na spoločné náklady operácie s cieľom pomôcť Bulharskej republike pri formulovaní svojej ponuky.

5.   Európska únia oznámi listom Bulharskej republike výsledok hodnotenia s cieľom zaistiť účasť Bulharskej republiky v súlade s ustanoveniami tejto dohody.

Článok 2

Rámec

1.   Bulharská republika sa pripája k jednotnej akcii, ktorou Rada Európskej únie rozhodne, že EÚ bude viesť operáciu krízového riadenia, a ku každej jednotnej akcii alebo rozhodnutiu, ktorým Rada Európskej únie rozhodne o rozšírení operácie krízového riadenia EÚ v súlade s ustanoveniami tejto dohody a akýchkoľvek požadovaných vykonávacích dojednaní.

2.   Príspevok Bulharskej republiky na operáciu krízového riadenia EÚ sa nedotýka autonómie rozhodovania Európskej únie.

Článok 3

Postavenie personálu a ozbrojených síl

1.   Postavenie personálu vyslaného Bulharskou republikou v rámci operácie civilného krízového riadenia EÚ a/alebo ozbrojených síl Bulharskej republiky, ktoré sa podieľajú na operácii vojenského krízového riadenia EÚ, sa spravuje dohodou o štatúte ozbrojených síl/misie, pokiaľ takáto existuje, uzatvorenej medzi Európskou úniou a štátom/štátmi, v ktorom/ktorých sa táto operácia vedie.

2.   Postavenie personálu vyslaného na veliteľstvo alebo do veliteľských štruktúr umiestnených mimo územia štátu/štátov, na území ktorého/ktorých prebieha operácia krízového riadenia EÚ, sa spravuje dojednaniami medzi veliteľstvom a príslušnými veliteľskými štruktúrami a Bulharskou republikou.

3.   Bez toho, aby bola dotknutá dohoda o postavení ozbrojených síl/misie uvedená v odseku 1, Bulharská republika uplatňuje právomoc nad svojím personálom, ktorý sa zúčastňuje operácie krízového riadenia EÚ.

4.   Bulharská republika je zodpovedná za prerokovanie každého nároku súvisiaceho s účasťou na operácii krízového riadenia EÚ, ktorý uplatní personál alebo ktorý sa ich týka. Bulharská republika zodpovedá za začatie konania, najmä súdneho alebo disciplinárneho, voči ktorémukoľvek z členov svojho personálu.

5.   Bulharská republika sa zaväzuje vypracovať vyhlásenie týkajúce sa vzdania sa nárokov voči každému štátu, ktorý sa zúčastňuje na operácii krízového riadenia EÚ, na ktorej sa zúčastňuje Bulharská republika, a zaväzuje sa tak urobiť pri podpise tejto dohody. Vzor vyhlásenia je pripojený k tejto dohode.

6.   Európska únia sa zaväzuje zabezpečiť, aby členské štáty vypracovali vyhlásenie týkajúce sa vzdania sa nárokov v súvislosti s budúcou účasťou Bulharskej republiky na operácii krízového riadenia EÚ a zaväzuje sa tak urobiť pri podpise tejto dohody. Vzor vyhlásenia je pripojený k tejto dohode.

Článok 4

Utajované skutočnosti

1.   Bulharská republika prijme primerané opatrenia s cieľom zabezpečiť, aby utajované skutočnosti EÚ boli chránené v súlade s bezpečnostnými predpismi Rady Európskej únie a v súlade s ďalšími usmerneniami vydanými príslušnými orgánmi, vrátane veliteľa operácie EÚ, ohľadne operácie vojenského krízového riadenia EÚ, alebo veliteľom misie EÚ ohľadne operácie civilného krízového riadenia EÚ.

2.   Ak EÚ a Bulharská republika uzavreli dohodu o bezpečnostných postupoch na výmenu utajovaných skutočností, ustanovenia takejto dohody sa uplatňujú v kontexte operácie krízového riadenia EÚ.

ODDIEL II

USTANOVENIA TÝKAJÚCE SA ÚČASTI NA OPERÁCIÁCH CIVILNÉHO KRÍZOVÉHO RIADENIA

Článok 5

Personál vyslaný v rámci operácie civilného krízového riadenia EÚ

1.   Bulharská republika zabezpečí, aby jej personál, vyslaný v rámci operácie civilného krízového riadenia EÚ, vykonával svoju misiu v súlade s:

| — | jednotnou akciou a následnými zmenami a doplneniami, ako je uvedené v článku 2 ods. 1 tejto dohody, |
| --- | --- |

—

jednotnou akciou a následnými zmenami a doplneniami, ako je uvedené v článku 2 ods. 1 tejto dohody,

| — | operačným plánom, |
| --- | --- |

—

operačným plánom,

| — | vykonávacími opatreniami. |
| --- | --- |

—

vykonávacími opatreniami.

2.   Bulharská republika včas oznámi veliteľovi misie pre operáciu civilného krízového riadenia EÚ a Generálnemu sekretariátu Rady Európskej únie každú zmenu týkajúcu sa jej príspevku na operáciu civilného krízového riadenia EÚ.

3.   Personál vyslaný v rámci operácie civilného krízového riadenia EÚ sa podrobí lekárskej prehliadke, očkovaniu a má od príslušného orgánu Bulharskej republiky lekárske potvrdenie, že je schopný vykonávať svoje povinnosti. Personál vyslaný v rámci operácie civilného krízového riadenia EÚ predloží kópiu tohto potvrdenia.

Článok 6

Velenie

1.   Personál vyslaný Bulharskou republikou vykonáva svoje povinnosti a správa sa tak, že má na zreteli výhradne záujmy operácie civilného krízového riadenia EÚ.

2.   Celý personál zostáva v plnom rozsahu pod velením svojich vnútroštátnych orgánov.

3.   Vnútroštátne orgány odovzdajú operatívnu kontrolu veliteľovi misie pre operáciu civilného krízového riadenia EÚ, ktorý vykonáva toto velenie prostredníctvom hierarchickej štruktúry velenia a kontroly.

4.   Veliteľ misie velí operácii civilného krízového riadenia EÚ a zabezpečuje jej každodenné riadenie.

5.   Bulharská republika má rovnaké práva a povinnosti, pokiaľ ide o každodenné riadenie operácie, ako členské štáty Európskej únie, ktoré sa zúčastňujú na operácii, v súlade s právnymi nástrojmi uvedenými v článku 2 ods. 1 tejto dohody.

6.   Veliteľ misie pre operáciu civilného krízového riadenia EÚ zodpovedá za disciplinárnu kontrolu nad personálom operácie civilného krízového riadenia EÚ. V prípade nutnosti začne dotknutý vnútroštátny orgán disciplinárne konanie.

7.   Bulharská republika ustanoví kontaktný článok národného kontingentu (NPC), aby zastupoval jej národný kontingent v rámci operácie. NPC podáva správy veliteľovi misie pre operáciu civilného krízového riadenia EÚ vo vnútroštátnych záležitostiach a je zodpovedná za každodennú disciplínu kontingentu.

8.   Európska únia prijme rozhodnutie ukončiť operáciu po porade s Bulharskou republikou pod podmienkou, že Bulharská republika stále prispieva na operáciu civilného krízového riadenia EÚ v deň ukončenia operácie.

Článok 7

Finančné aspekty

1.   Bulharská republika znáša všetky náklady spojené so svojou účasťou na operácii okrem nákladov, ktoré podliehajú spoločnému financovaniu, ako je ustanovené v prevádzkovom rozpočte operácie. Tento postup sa nedotýka článku 8.

2.   V prípade smrti, úrazu, straty alebo škody spôsobenej fyzickej alebo právnickej osobe pochádzajúcej zo štátu/štátov, na území ktorého/ktorých sa operácia vedie, Bulharská republika po určení svojej zodpovednosti zaplatí náhradu škody za podmienok ustanovených v dohode o postavení misie, pokiaľ takáto existuje, ako je uvedené v článku 3 ods. 1 tejto dohody.

Článok 8

Príspevok do prevádzkového rozpočtu

1.   Bulharská republika prispieva na financovanie prevádzkového rozpočtu operácie civilného krízového riadenia EÚ.

2.   Finančný príspevok Bulharskej republiky do prevádzkového rozpočtu sa rovná nižšej z týchto dvoch čiastok:

| a) | podiel referenčnej čiastky, ktorý je úmerný pomeru jeho hrubého domáceho produktu (HDP) k celkovej sume hrubého domáceho produktu (HDP) všetkých štátov prispievajúcich do prevádzkového rozpočtu operácie; alebo |
| --- | --- |

a)

podiel referenčnej čiastky, ktorý je úmerný pomeru jeho hrubého domáceho produktu (HDP) k celkovej sume hrubého domáceho produktu (HDP) všetkých štátov prispievajúcich do prevádzkového rozpočtu operácie; alebo

| b) | podiel referenčnej čiastky na prevádzkovom rozpočte, ktorý je úmerný pomeru počtu jej personálu zúčastňujúceho sa na operácii k celkovému počtu personálu všetkých štátov zúčastňujúcich sa na operácii. |
| --- | --- |

b)

podiel referenčnej čiastky na prevádzkovom rozpočte, ktorý je úmerný pomeru počtu jej personálu zúčastňujúceho sa na operácii k celkovému počtu personálu všetkých štátov zúčastňujúcich sa na operácii.

3.   Bez ohľadu na odseky 1 a 2 Bulharská republika neprispieva na financovanie diét vyplácaných personálu členských štátov Európskej únie.

4.   Bez ohľadu na odsek 1 Európska únia oslobodí v zásade tretie štáty od finančných príspevkov na určitú operáciu civilného krízového riadenia EÚ, keď:

| a) | Európska únia rozhodne, že tretí štát zúčastňujúci sa na operácii poskytuje značný príspevok, ktorý je pre túto operáciu podstatný; alebo |
| --- | --- |

a)

Európska únia rozhodne, že tretí štát zúčastňujúci sa na operácii poskytuje značný príspevok, ktorý je pre túto operáciu podstatný; alebo

| b) | tretí štát zúčastňujúci sa na operácii má taký HDP na osobu, ktorý nepresahuje HDP žiadneho iného členského štátu Európskej únie. |
| --- | --- |

b)

tretí štát zúčastňujúci sa na operácii má taký HDP na osobu, ktorý nepresahuje HDP žiadneho iného členského štátu Európskej únie.

5.   Veliteľ misie pre operáciu civilného krízového riadenia EÚ a príslušné administratívne služby Bulharskej republiky podpíšu dojednanie o praktických spôsoboch platby príspevkov Bulharskej republiky do prevádzkového rozpočtu operácie civilného krízového riadenia EÚ. Toto dojednanie bude zahŕňať, medzi iným, ustanovenia o:

| a) | príslušnej čiastke; |
| --- | --- |

a)

príslušnej čiastke;

| b) | spôsoboch platby finančného príspevku; |
| --- | --- |

b)

spôsoboch platby finančného príspevku;

| c) | postupe pri audite. |
| --- | --- |

c)

postupe pri audite.

ODDIEL III

USTANOVENIA TÝKAJÚCE SA ÚČASTI NA OPERÁCIÁCH VOJENSKÉHO KRÍZOVÉHO RIADENIA

Článok 9

Účasť na operácii vojenského krízového riadenia EÚ

1.   Bulharská republika zabezpečí, aby jej ozbrojené sily a personál, ktorí sa zúčastňujú na operácii vojenského krízového riadenia EÚ, vykonávali svoju misiu v súlade s:

| — | jednotnou akciou a následnými zmenami a doplneniami, ako je uvedené v článku 2 ods. 1 tejto dohody, |
| --- | --- |

—

jednotnou akciou a následnými zmenami a doplneniami, ako je uvedené v článku 2 ods. 1 tejto dohody,

| — | operačným plánom, |
| --- | --- |

—

operačným plánom,

| — | vykonávacími opatreniami. |
| --- | --- |

—

vykonávacími opatreniami.

2.   Personál vyslaný Bulharskou republikou vykonáva svoje povinnosti a správa sa tak, že má na zreteli výhradne záujmy operácie vojenského krízového riadenia EÚ.

3.   Bulharská republika včas oboznámi veliteľa operácie EÚ s každou zmenou týkajúcou sa jej účasti na operácii.

Článok 10

Velenie

1.   Všetci príslušníci ozbrojených síl a personál, ktorí sa zúčastňujú na operácii vojenského krízového riadenia EÚ, zostávajú v plnom rozsahu pod velením svojich vnútroštátnych orgánov.

2.   Vnútroštátne orgány odovzdajú operatívne a taktické velenie a/alebo kontrolu svojich ozbrojených síl a personálu veliteľovi operácie EÚ. Veliteľ operácie EÚ má právo delegovať svoje právomoci.

3.   Bulharská republika má rovnaké práva a povinnosti, pokiaľ ide o každodenné riadenie operácie, ako zúčastnené členské štáty Európskej únie.

4.   Veliteľ operácie EÚ môže, po porade s Bulharskou republikou, kedykoľvek požiadať Bulharskú republiku, aby zrušila svoj príspevok.

5.   Bulharská republika vymenuje vysokého vojenského zástupcu (VVZ), ktorý má za úlohu zastupovať jeho národný kontingent na operácii vojenského krízového riadenia EÚ. VVZ sa radí s veliteľom ozbrojených síl EÚ vo všetkých záležitostiach týkajúcich sa operácie a je zodpovedný za každodennú disciplínu kontingentu.

Článok 11

Finančné aspekty

1.   Bez toho, aby bol dotknutý článok 12, Bulharská republika znáša všetky náklady spojené so svojou účasťou na operácii, pokiaľ tieto náklady nepodliehajú spoločnému financovaniu, ako je ustanovené v právnych nástrojoch uvedených v článku 2 ods. 1 tejto dohody, ako aj v rozhodnutí Rady 2004/197/SZBP z 23. februára 2004, ktorým sa ustanovuje mechanizmus správy financovania spoločných nákladov na operácie Európskej únie s vojenskými alebo obrannými dôsledkami (1).

2.   V prípade smrti, úrazu, straty alebo škody spôsobenej fyzickej alebo právnickej osobe pochádzajúcej zo štátu/štátov, na území ktorého/ktorých sa operácia vedie, Bulharská republika po určení svojej zodpovednosti zaplatí náhradu škody za podmienok ustanovených v dohode o postavení ozbrojených síl, pokiaľ takáto existuje, ktorá je uvedená v článku 3 ods. 1 tejto dohody.

Článok 12

Príspevok na spoločné náklady

1.   Bulharská republika prispieva na financovanie spoločných nákladov operácie vojenského krízového riadenia EÚ.

2.   Finančný príspevok Bulharskej republiky na spoločné náklady sa rovná nižšej z týchto dvoch čiastok:

| a) | podiel referenčnej čiastky na spoločných nákladoch, ktorý je úmerný pomeru jeho HDP k celkovej sume HDP všetkých štátov prispievajúcich na spoločné náklady operácie; alebo |
| --- | --- |

a)

podiel referenčnej čiastky na spoločných nákladoch, ktorý je úmerný pomeru jeho HDP k celkovej sume HDP všetkých štátov prispievajúcich na spoločné náklady operácie; alebo

| b) | podiel referenčnej čiastky na spoločných nákladoch, ktorý je úmerný pomeru počtu jeho personálu zúčastňujúceho sa na operácii k celkovému počtu personálu všetkých štátov zúčastňujúcich sa na operácii. |
| --- | --- |

b)

podiel referenčnej čiastky na spoločných nákladoch, ktorý je úmerný pomeru počtu jeho personálu zúčastňujúceho sa na operácii k celkovému počtu personálu všetkých štátov zúčastňujúcich sa na operácii.

Pri výpočte čiastky uvedenej v odseku 2 písm. b), ak Bulharská republika vysiela personál iba na veliteľstvo operácie alebo ozbrojených síl, sa použije pomer jeho personálu k celkovému počtu personálu príslušného veliteľstva. V ostatných prípadoch ide o pomer celého personálu vyslaného Bulharskou republikou k celkovému počtu personálu operácie.

3.   Bez ohľadu na odsek 1 Európska únia oslobodí v zásade tretie štáty od finančných príspevkov na spoločné náklady určitej operácie vojenského krízového riadenia EÚ, keď:

| a) | Európska únia rozhodne, že tretí štát zúčastňujúci sa na operácii podstatne prispeje prostriedkami a/alebo kapacitami, ktoré sú pre túto operáciu podstatné; alebo |
| --- | --- |

a)

Európska únia rozhodne, že tretí štát zúčastňujúci sa na operácii podstatne prispeje prostriedkami a/alebo kapacitami, ktoré sú pre túto operáciu podstatné; alebo

| b) | tretí štát zúčastňujúci sa na operácii má taký HDP na osobu, ktorý nepresahuje HDP žiadneho iného členského štátu Európskej únie. |
| --- | --- |

b)

tretí štát zúčastňujúci sa na operácii má taký HDP na osobu, ktorý nepresahuje HDP žiadneho iného členského štátu Európskej únie.

4.   Uzavrie sa dojednanie medzi správcom ustanoveným v rozhodnutí Rady 2004/197/SZBP z 23. februára 2004, ktorým sa ustanovuje mechanizmus správy financovania spoločných nákladov na operácie Európskej únie s vojenskými alebo obrannými dôsledkami, a príslušnými správnymi orgánmi Bulharskej republiky. Toto dojednanie bude zahŕňať, medzi iným, ustanovenia o:

| a) | príslušnej čiastke; |
| --- | --- |

a)

príslušnej čiastke;

| b) | spôsobe platby finančného príspevku; |
| --- | --- |

b)

spôsobe platby finančného príspevku;

| c) | postupe pri audite. |
| --- | --- |

c)

postupe pri audite.

ODDIEL IV

ZÁVEREČNÉ USTANOVENIA

Článok 13

Dojednania na vykonávanie dohody

Bez toho, aby boli dotknuté ustanovenia článkov 8 ods. 5 a 12 ods. 4, generálny tajomník Rady Európskej únie, vysoký splnomocnenec pre spoločnú zahraničnú a bezpečnostnú politiku a príslušné orgány Bulharskej republiky dohodnú všetky potrebné technické a správne dojednania súvisiace s vykonávaním tejto dohody.

Článok 14

Neplnenie si povinností

Ak si jedna zo strán neplní svoje povinnosti ustanovené v predchádzajúcich článkoch, druhá strana má právo túto dohodu ukončiť formou oznámenia s jednomesačnou výpovednou lehotou.

Článok 15

Urovnanie sporov

Spory týkajúce sa výkladu alebo uplatňovania tejto dohody sa medzi stranami riešia diplomatickou cestou.

Článok 16

Nadobudnutie platnosti

1.   Táto dohoda nadobúda platnosť prvým dňom prvého mesiaca po tom, ako sa strany vzájomne informovali o ukončení vnútorných postupov potrebných na tento účel.

2.   Táto dohoda sa predbežne uplatňuje od dátumu podpisu.

3.   Táto dohoda môže byť zmenená a doplnená na základe vzájomnej písomnej dohody medzi stranami.

4.   Túto dohodu môže jedna strana vypovedať písomným oznámením o vypovedaní, ktoré odovzdá druhej strane. Takéto vypovedanie nadobudne účinnosť šesť mesiacov po prijatí oznámenia druhou stranou.

V Bruseli a Sofii, 24. januára 2005 vypracované v anglickom jazyku v štyroch kópiách.

Za Európsku úniu

Image

Za Bulharskú republiku

Image

---

(1)  Ú. v. EÚ L 63, 28.2.2004, s. 68.

1

PRÍLOHA

TEXT VYHLÁSENÍ

Vyhlásenie členských štátov EÚ:

Členské štáty EÚ, uplatňujúce jednotnú akciu EÚ o operácii krízového riadenia EÚ, na ktorej sa zúčastňuje Bulharská republika, sa budú usilovať, do tej miery, do akej to ich vnútroštátny právny systém dovoľuje, vzdať sa podľa možnosti nárokov voči Bulharskej republike v prípade úrazu alebo úmrtia personálu alebo škody na majetku alebo straty na majetku vo svojom vlastníctve, ktorý sa používa pri operácii krízového riadenia EÚ, ak takýto úraz, úmrtie, škodu alebo stratu:

| — | zapríčinil personál Bulharskej republiky pri výkone svojich povinností súvisiacich s operáciou krízového riadenia EÚ, okrem prípadov hrubej nedbanlivosti alebo úmyselného zneužitia úradnej moci, alebo |
| --- | --- |

—

zapríčinil personál Bulharskej republiky pri výkone svojich povinností súvisiacich s operáciou krízového riadenia EÚ, okrem prípadov hrubej nedbanlivosti alebo úmyselného zneužitia úradnej moci, alebo

| — | vznikli používaním majetku vo vlastníctve Bulharskej republiky za podmienky, že majetok bol používaný v súvislosti s operáciou, s výnimkou prípadov hrubej nedbanlivosti alebo úmyselného zneužitia úradnej moci personálom operácie krízového riadenia EÚ z Bulharskej republiky, ktorý tento majetok používal. |
| --- | --- |

—

vznikli používaním majetku vo vlastníctve Bulharskej republiky za podmienky, že majetok bol používaný v súvislosti s operáciou, s výnimkou prípadov hrubej nedbanlivosti alebo úmyselného zneužitia úradnej moci personálom operácie krízového riadenia EÚ z Bulharskej republiky, ktorý tento majetok používal.

Vyhlásenie Bulharskej republiky:

Bulharská republika, uplatňujúca jednotnú akciu EÚ o operácii krízového riadenia EÚ, sa bude usilovať do tej miery, do akej to jej vnútroštátny právny systém dovoľuje, vzdať sa podľa možnosti nárokov voči každému štátu zúčastňujúcemu sa operácie krízového riadenia EÚ v prípade úrazu alebo úmrtia personálu, alebo škody na majetku alebo straty majetku vo svojom vlastníctve, ktorý sa používa pri operácii krízového riadenia EÚ, ak takýto úraz, úmrtie, škodu alebo stratu:

| — | zapríčinil personál pri výkone svojich služobných povinností súvisiacich s operáciou krízového riadenia EÚ, okrem prípadov hrubej nedbanlivosti alebo úmyselného zneužitia úradnej moci, alebo |
| --- | --- |

—

zapríčinil personál pri výkone svojich služobných povinností súvisiacich s operáciou krízového riadenia EÚ, okrem prípadov hrubej nedbanlivosti alebo úmyselného zneužitia úradnej moci, alebo

| — | vznikli používaním majetku vo vlastníctve štátov zúčastňujúcich sa operácie krízového riadenia EÚ za podmienky, že majetok bol používaný v súvislosti s operáciou a s výnimkou prípadov hrubej nedbanlivosti alebo úmyselného zneužitia úradnej moci personálom operácie krízového riadenia EÚ, ktorý tento majetok používal. |
| --- | --- |

—

vznikli používaním majetku vo vlastníctve štátov zúčastňujúcich sa operácie krízového riadenia EÚ za podmienky, že majetok bol používaný v súvislosti s operáciou a s výnimkou prípadov hrubej nedbanlivosti alebo úmyselného zneužitia úradnej moci personálom operácie krízového riadenia EÚ, ktorý tento majetok používal.

---