# Eiropas Savienības L 12/2005

| | ISSN 1725-5112 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 12 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 48. sējums2005. gada 14. janvāris |

ISSN 1725-5112

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 12

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

48. sējums2005. gada 14. janvāris

---

| Saturs | | I   Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Padomes Regula (EK) Nr. 27/2005 (2004. gada 22. decembris) ar ko 2005. gadam nosaka zvejas iespējas un ar tām saistītus nosacījumus konkrētiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām, kuri piemērojami Kopienas ūdeņos un attiecībā uz Kopienas kuģiem — ūdeņos, kur nepieciešami nozvejas ierobežojumi | 1 |

Saturs

I   Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta

Lappuse

*

Padomes Regula (EK) Nr. 27/2005 (2004. gada 22. decembris) ar ko 2005. gadam nosaka zvejas iespējas un ar tām saistītus nosacījumus konkrētiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām, kuri piemērojami Kopienas ūdeņos un attiecībā uz Kopienas kuģiem — ūdeņos, kur nepieciešami nozvejas ierobežojumi

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta

| 14.1.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 12/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 12/1

---

PADOMES REGULA (EK) Nr. 27/2005

(2004. gada 22. decembris)

ar ko 2005. gadam nosaka zvejas iespējas un ar tām saistītus nosacījumus konkrētiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām, kuri piemērojami Kopienas ūdeņos un attiecībā uz Kopienas kuģiem — ūdeņos, kur nepieciešami nozvejas ierobežojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 2371/2002 (2002. gada 20. decembris) par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku (1) un jo īpaši tās 20. pantu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 423/2004 (2004. gada 26. februāris), ar ko nosaka mencu krājumu atjaunošanas pasākumus (2) un jo īpaši tās 6. un 8. pantu,

ņemot vērā to Padomes Regulu (EK) Nr. 811/2004 (2004. gada 21. aprīlis), ar ko nosaka pasākumus ziemeļu heka krājumu atjaunošanai (3) un jo īpaši tās 5. pantu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

tā kā

| (1) | Regulas (EK) Nr. 2371/2002 4. pants pieprasa, lai Padome pieņemtu pasākumus, kas ir nepieciešami, lai nodrošinātu pieeju ūdeņiem un resursiem, un ilgspējīgu zivju darbību veikšanu, ņemot vērā pieejamos zinātniskos ieteikumus, un jo īpaši ziņojumu, kuru sagatavojusi Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja; |
| --- | --- |

(1)

Regulas (EK) Nr. 2371/2002 4. pants pieprasa, lai Padome pieņemtu pasākumus, kas ir nepieciešami, lai nodrošinātu pieeju ūdeņiem un resursiem, un ilgspējīgu zivju darbību veikšanu, ņemot vērā pieejamos zinātniskos ieteikumus, un jo īpaši ziņojumu, kuru sagatavojusi Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja;

| (2) | saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 20. pantu, Padomei ir jāizveido kopējo pieļaujamo nozveju (KPN) zvejniecībai vai zvejniecību grupai. Zvejas iespējas dalībvalstīm un trešām valstīm būtu jāpiešķir saskaņā ar kritērijiem, kas noteikti šīs regulas 20. pantā; |
| --- | --- |

(2)

saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 20. pantu, Padomei ir jāizveido kopējo pieļaujamo nozveju (KPN) zvejniecībai vai zvejniecību grupai. Zvejas iespējas dalībvalstīm un trešām valstīm būtu jāpiešķir saskaņā ar kritērijiem, kas noteikti šīs regulas 20. pantā;

| (3) | lai nodrošinātu efektīvu KPN un kvotu pārvaldību, būtu jāizveido īpaši nosacījumi, saskaņā ar kuriem notiek zvejas darbi; |
| --- | --- |

(3)

lai nodrošinātu efektīvu KPN un kvotu pārvaldību, būtu jāizveido īpaši nosacījumi, saskaņā ar kuriem notiek zvejas darbi;

| (4) | ir nepieciešams izveidot principus un noteiktas procedūras zvejniecības pārvaldībai Kopienas līmenī, lai dalībvalstis var nodrošināt savu kuģu pārvaldību; |
| --- | --- |

(4)

ir nepieciešams izveidot principus un noteiktas procedūras zvejniecības pārvaldībai Kopienas līmenī, lai dalībvalstis var nodrošināt savu kuģu pārvaldību;

| (5) | saskaņā ar Padomes 1996. gada 6. maija Regulas (EK) Nr. 847/96 2. pantu, kas ievieš papildu nosacījumus katra gada KPN un kvotu (4) apsaimniekošanai, ir nepieciešams noteikt krājumus, uz kuriem attiecas dažādi regulā minētie pasākumi; |
| --- | --- |

(5)

saskaņā ar Padomes 1996. gada 6. maija Regulas (EK) Nr. 847/96 2. pantu, kas ievieš papildu nosacījumus katra gada KPN un kvotu (4) apsaimniekošanai, ir nepieciešams noteikt krājumus, uz kuriem attiecas dažādi regulā minētie pasākumi;

| (6) | saskaņā ar procedūru, kas paredzēta nolīgumiem vai protokoliem par zvejniecību attiecībām, Kopiena ir konsultējusies par zvejas tiesībām ar Norvēģiju (5), Fēru salām (6) un Grenlandi (7); |
| --- | --- |

(6)

saskaņā ar procedūru, kas paredzēta nolīgumiem vai protokoliem par zvejniecību attiecībām, Kopiena ir konsultējusies par zvejas tiesībām ar Norvēģiju (5), Fēru salām (6) un Grenlandi (7);

| (7) | saskaņā ar 2003. gada Pievienošanās akta 6. pantu zvejniecības nolīgumus, kurus Latvija un Lietuva noslēgusi ar trešām valstīm, pārzinās Kopiena. Saskaņā ar šiem nolīgumiem Kopiena ir konsultējusies ar Krievijas Federāciju; |
| --- | --- |

(7)

saskaņā ar 2003. gada Pievienošanās akta 6. pantu zvejniecības nolīgumus, kurus Latvija un Lietuva noslēgusi ar trešām valstīm, pārzinās Kopiena. Saskaņā ar šiem nolīgumiem Kopiena ir konsultējusies ar Krievijas Federāciju;

| (8) | Kopiena ir Līgumslēdzēja puse vairākām reģionālajām zvejniecības organizācijām. Šīs zvejniecības organizācijas ir ieteikušas noteikt nozvejas ierobežojumus un citus saglabāšanas noteikumus zināmām sugām. Tādēļ šie ieteikumi Kopienai būtu jāīsteno; |
| --- | --- |

(8)

Kopiena ir Līgumslēdzēja puse vairākām reģionālajām zvejniecības organizācijām. Šīs zvejniecības organizācijas ir ieteikušas noteikt nozvejas ierobežojumus un citus saglabāšanas noteikumus zināmām sugām. Tādēļ šie ieteikumi Kopienai būtu jāīsteno;

| (9) | gadskārtējā sanāksmē 2004. gada jūnijā Amerikas Tropisko tunzivju komisija (IATTC) pieņēma nozvejas ierobežojumus dzeltenspuru tunzivij, lielacu tunzivij un svītrainajai tunzivij, un tehniskos pasākumus attiecībā uz piezveju procedūru. Lai gan Kopiena nav IATTC biedrs, ir svarīgi īstenot šos pasākumus, lai nodrošinātu resursu ilgspējīgu apsaimniekošanu saskaņā ar šīs organizācijas jurisdikciju; |
| --- | --- |

(9)

gadskārtējā sanāksmē 2004. gada jūnijā Amerikas Tropisko tunzivju komisija (IATTC) pieņēma nozvejas ierobežojumus dzeltenspuru tunzivij, lielacu tunzivij un svītrainajai tunzivij, un tehniskos pasākumus attiecībā uz piezveju procedūru. Lai gan Kopiena nav IATTC biedrs, ir svarīgi īstenot šos pasākumus, lai nodrošinātu resursu ilgspējīgu apsaimniekošanu saskaņā ar šīs organizācijas jurisdikciju;

| (10) | gadskārtējā sanāksmē 2004. gadā Starptautiskā Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisija (ICCAT) pieņēma tabulas, kas norāda ICCAT līgumslēdzēju pušu zvejas iespēju nepietiekamu un pārmērīgu izmantošanu. Šajā kontekstā ICCAT pieņēma lēmumu, novērojot, ka 2003. gadā Eiropas Kopiena ir nepietiekami izmantojusi savu kvotu vairākiem krājumiem; |
| --- | --- |

(10)

gadskārtējā sanāksmē 2004. gadā Starptautiskā Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisija (ICCAT) pieņēma tabulas, kas norāda ICCAT līgumslēdzēju pušu zvejas iespēju nepietiekamu un pārmērīgu izmantošanu. Šajā kontekstā ICCAT pieņēma lēmumu, novērojot, ka 2003. gadā Eiropas Kopiena ir nepietiekami izmantojusi savu kvotu vairākiem krājumiem;

| (11) | lai respektētu korekcijas Kopienas kvotām, kuras noteikusi ICCAT, ir svarīgi veikt zvejas iespēju sadali, kas rodas no nepietiekamas izmantošanas, pamatojoties uz katras dalībvalsts attiecīgo ieguldījumu to nepietiekamajā izmantošanā, nepārveidojot sadales kodu, kas noteikts šajā regulā attiecībā uz ikgadējo KPN piešķiršanu; |
| --- | --- |

(11)

lai respektētu korekcijas Kopienas kvotām, kuras noteikusi ICCAT, ir svarīgi veikt zvejas iespēju sadali, kas rodas no nepietiekamas izmantošanas, pamatojoties uz katras dalībvalsts attiecīgo ieguldījumu to nepietiekamajā izmantošanā, nepārveidojot sadales kodu, kas noteikts šajā regulā attiecībā uz ikgadējo KPN piešķiršanu;

| (12) | gadskārtējā sanāksmē ICCAT pieņēma vairākus tehniskus pasākumus tālu migrējošu sugu noteiktiem krājumiem Atlantijas okeānā un Vidusjūrā, cita starpā nosakot ziemeļu tunzivs jaunu minimālo izmēru, zvejas ierobežojumus konkrētās teritorijās un laikposmus lielacu tunzivs aizsardzībai, pasākumus attiecībā uz sporta un atpūtas zvejas pasākumiem Vidusjūrā un paraugu ņemšanas programmas izveidi, lai noteiktu iesprostoto ziemeļu tunzivju izmēru. Lai veicinātu zivju krājumu saglabāšanu, ir nepieciešams šos pasākumus īstenot 2005. gadā līdz tam, kad būs pieņemta Padomes Regula, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 973/2001 (2001. gada 14. maijs), ar ko nosaka konkrētus tehniskus pasākumus tālmigrējošu sugu noteiktu krājumu saglabāšanai (8); |
| --- | --- |

(12)

gadskārtējā sanāksmē ICCAT pieņēma vairākus tehniskus pasākumus tālu migrējošu sugu noteiktiem krājumiem Atlantijas okeānā un Vidusjūrā, cita starpā nosakot ziemeļu tunzivs jaunu minimālo izmēru, zvejas ierobežojumus konkrētās teritorijās un laikposmus lielacu tunzivs aizsardzībai, pasākumus attiecībā uz sporta un atpūtas zvejas pasākumiem Vidusjūrā un paraugu ņemšanas programmas izveidi, lai noteiktu iesprostoto ziemeļu tunzivju izmēru. Lai veicinātu zivju krājumu saglabāšanu, ir nepieciešams šos pasākumus īstenot 2005. gadā līdz tam, kad būs pieņemta Padomes Regula, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 973/2001 (2001. gada 14. maijs), ar ko nosaka konkrētus tehniskus pasākumus tālmigrējošu sugu noteiktu krājumu saglabāšanai (8);

| (13) | gadskārtējā sanāksmē Ziemeļaustrumu Atlantijas zvejniecības komisija (NEAFC) pieņēma ieteikumu ierobežot zveju konkrētās teritorijās, lai aizsargātu jūtīgus dziļūdens biotopus. Šis ieteikums būtu jāīsteno Kopienai; |
| --- | --- |

(13)

gadskārtējā sanāksmē Ziemeļaustrumu Atlantijas zvejniecības komisija (NEAFC) pieņēma ieteikumu ierobežot zveju konkrētās teritorijās, lai aizsargātu jūtīgus dziļūdens biotopus. Šis ieteikums būtu jāīsteno Kopienai;

| (14) | kā pagaidu pasākumu siļķes nozveju jauktajās zvejniecībās, kā minēts Regulas (EK) Nr. 973/2001 2. pantā, būtu jāaprēķina attiecībā pret piederīgo siļķes kvotu; |
| --- | --- |

(14)

kā pagaidu pasākumu siļķes nozveju jauktajās zvejniecībās, kā minēts Regulas (EK) Nr. 973/2001 2. pantā, būtu jāaprēķina attiecībā pret piederīgo siļķes kvotu;

| (15) | kā pagaidu pasākumu būtu jāsamazina zvejas intensitāte konkrētām dziļūdens sugām saskaņā ar Starptautiskās jūras pētniecības padomeszinātnisko ieteikumu; |
| --- | --- |

(15)

kā pagaidu pasākumu būtu jāsamazina zvejas intensitāte konkrētām dziļūdens sugām saskaņā ar Starptautiskās jūras pētniecības padomeszinātnisko ieteikumu;

| (16) | zvejas iespēju īstenošanai būtu jānotiek saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem šajā jautājumā, un jo īpaši saskaņā ar Komisijas Regulu (EEK) Nr. 1381/87 (1987. gada 20. maijs), kas nosaka sīki izstrādātus noteikumus attiecībā uz zvejas kuģu marķēšanu un dokumentāciju (9), Komisijas Regulu (EEK) Nr. 2807/83 (1983. gada 22. septembris), kas nosaka sīki izstrādātus noteikumus par to kā reģistrēt informāciju par dalībvalstu veikto zivju nozveju (10), Padomes Regulu (EEK) Nr. 2847/93 (1993. gada 12. oktobris), ar kuru izveido kontroles sistēmu, kas piemērojama kopējai zvejniecības politikai (11), Padomes Regulu (EK) Nr. 1954/2003 (2003. gada 4. novembris), kura attiecas uz zvejas intensitātes pārvaldību saistībā ar dažiem Kopienas zvejas apgabaliem un resursiem, Padomes Regulu (EK) Nr. 1626/94 (1994. gada 27. jūnijs), ar kuru nosaka konkrētus tehniskus pasākumus zvejas resursu saglabāšanai Vidusjūrā (12), Padomes Regulu (EK) Nr. 1627/94 (1994. gada 27. jūnijs), paredz vispārīgus noteikumus attiecībā uz īpašām zvejas atļaujām (13), Padomes Regulu (EK) Nr. 601/2004 (2004. gada 22. marts), ar ko nosaka konkrētus kontroles pasākumus, kurus piemēro zvejas darbībām Antarktikas ūdeņu dzīvo resursu saudzēšanas konvencijas darbības zonā (14), Padomes Regulu (EK) Nr. 88/98 (1997. gada 18. decembris), ar kuru nosaka dažus tehniskus pasākumus zvejas resursu saglabāšanai Baltijas jūrā, Beltos un Zunda šaurumā (15), Padomes Regulu (EK) Nr. 850/98 (1998. gada 30. marts) par zvejas resursu saglabāšanu, izmantojot tehniskos līdzekļus jūras organismu mazuļu aizsardzībai (16), Padomes Regulu (EK) Nr. 1434/98 (1998. gada 29. jūnijs), ar ko nosaka, ar kādiem nosacījumiem drīkst nogādāt krastā siļķes citām rūpniecības vajadzībām, nevis to tiešai izmantošanai uzturā (17), Padomes Regulu Nr. 423/2004 (2004. gada 26. februāris), ar ko nosaka mencu krājumu atjaunošanas pasākumus (18), Komisijas Regulu (EK) Nr. 2244/2003 (2003. gada 18. decembris), ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus attiecībā uz kuģu satelītnovērošanas sistēmām (19), Padomes Regulu (EEK) Nr. 2930/86 (1986. gada 22. septembris), kas nosaka zvejas kuģu īpašības (20), Padomes Regulu (EK) Nr. 973/2001 (2001. gada 14. maijs), ar ko nosaka konkrētus tehniskus pasākumus tālmigrējošu sugu noteiktu krājumu saglabāšanai (21), Padomes Regulu (EK) Nr. 2347/2002 (2002. gada 16. decembris), ar ko ievieš īpašas pieejamības prasības un piemēro saistītos noteikumus zvejai dziļūdens krājumos (22) un Padomes Regulu (EK) Nr. 2270/2004 (2004. gada 22. decembris), ar ko 2005. un 2006. gadam nosaka konkrētu dziļūdens zivju krājumu zvejas iespējas Kopienas zvejas kuģiem (23); |
| --- | --- |

(16)

zvejas iespēju īstenošanai būtu jānotiek saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem šajā jautājumā, un jo īpaši saskaņā ar Komisijas Regulu (EEK) Nr. 1381/87 (1987. gada 20. maijs), kas nosaka sīki izstrādātus noteikumus attiecībā uz zvejas kuģu marķēšanu un dokumentāciju (9), Komisijas Regulu (EEK) Nr. 2807/83 (1983. gada 22. septembris), kas nosaka sīki izstrādātus noteikumus par to kā reģistrēt informāciju par dalībvalstu veikto zivju nozveju (10), Padomes Regulu (EEK) Nr. 2847/93 (1993. gada 12. oktobris), ar kuru izveido kontroles sistēmu, kas piemērojama kopējai zvejniecības politikai (11), Padomes Regulu (EK) Nr. 1954/2003 (2003. gada 4. novembris), kura attiecas uz zvejas intensitātes pārvaldību saistībā ar dažiem Kopienas zvejas apgabaliem un resursiem, Padomes Regulu (EK) Nr. 1626/94 (1994. gada 27. jūnijs), ar kuru nosaka konkrētus tehniskus pasākumus zvejas resursu saglabāšanai Vidusjūrā (12), Padomes Regulu (EK) Nr. 1627/94 (1994. gada 27. jūnijs), paredz vispārīgus noteikumus attiecībā uz īpašām zvejas atļaujām (13), Padomes Regulu (EK) Nr. 601/2004 (2004. gada 22. marts), ar ko nosaka konkrētus kontroles pasākumus, kurus piemēro zvejas darbībām Antarktikas ūdeņu dzīvo resursu saudzēšanas konvencijas darbības zonā (14), Padomes Regulu (EK) Nr. 88/98 (1997. gada 18. decembris), ar kuru nosaka dažus tehniskus pasākumus zvejas resursu saglabāšanai Baltijas jūrā, Beltos un Zunda šaurumā (15), Padomes Regulu (EK) Nr. 850/98 (1998. gada 30. marts) par zvejas resursu saglabāšanu, izmantojot tehniskos līdzekļus jūras organismu mazuļu aizsardzībai (16), Padomes Regulu (EK) Nr. 1434/98 (1998. gada 29. jūnijs), ar ko nosaka, ar kādiem nosacījumiem drīkst nogādāt krastā siļķes citām rūpniecības vajadzībām, nevis to tiešai izmantošanai uzturā (17), Padomes Regulu Nr. 423/2004 (2004. gada 26. februāris), ar ko nosaka mencu krājumu atjaunošanas pasākumus (18), Komisijas Regulu (EK) Nr. 2244/2003 (2003. gada 18. decembris), ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus attiecībā uz kuģu satelītnovērošanas sistēmām (19), Padomes Regulu (EEK) Nr. 2930/86 (1986. gada 22. septembris), kas nosaka zvejas kuģu īpašības (20), Padomes Regulu (EK) Nr. 973/2001 (2001. gada 14. maijs), ar ko nosaka konkrētus tehniskus pasākumus tālmigrējošu sugu noteiktu krājumu saglabāšanai (21), Padomes Regulu (EK) Nr. 2347/2002 (2002. gada 16. decembris), ar ko ievieš īpašas pieejamības prasības un piemēro saistītos noteikumus zvejai dziļūdens krājumos (22) un Padomes Regulu (EK) Nr. 2270/2004 (2004. gada 22. decembris), ar ko 2005. un 2006. gadam nosaka konkrētu dziļūdens zivju krājumu zvejas iespējas Kopienas zvejas kuģiem (23);

| (17) | lai veicinātu zivju krājumu saglabāšanu, 2005. gadā būtu jāievieš noteikti papildu pasākumi zvejas kontrolei un tehniskiem nosacījumiem; |
| --- | --- |

(17)

lai veicinātu zivju krājumu saglabāšanu, 2005. gadā būtu jāievieš noteikti papildu pasākumi zvejas kontrolei un tehniskiem nosacījumiem;

| (18) | paltusa krājumiem Lamanša rietumu daļā, dienvidu heka un Norvēģijas omāra krājumiem nepieciešams piemērot pagaidu zvejas intensitātes pārvaldības shēmu. Mencu krājumiem Kategatā, Ziemeļjūrā, Skagerakā un Lamanša rietumu daļā, Īrijas jūrā un Skotijas rietumdaļā ir jāpielāgo spēkā esošā zvejas intensitātes pārvaldības shēma; |
| --- | --- |

(18)

paltusa krājumiem Lamanša rietumu daļā, dienvidu heka un Norvēģijas omāra krājumiem nepieciešams piemērot pagaidu zvejas intensitātes pārvaldības shēmu. Mencu krājumiem Kategatā, Ziemeļjūrā, Skagerakā un Lamanša rietumu daļā, Īrijas jūrā un Skotijas rietumdaļā ir jāpielāgo spēkā esošā zvejas intensitātes pārvaldības shēma;

| (19) | saskaņā ar 20. pantu Regulā (EK) Nr. 2371/2002, Padomei ir pienākums lemt par noteikumiem saistībā ar nozvejas ierobežojumiem un/vai zvejas intensitātes ierobežojumiem. Zinātniskajos atzinumos norādīts, ka būtiska apjoma nozveja, kas pārsniedz KPN, par kuru ir panākta vienošanās, ietekmē zvejas darbību ilgtspēju. Tādēļ ir lietderīgi ieviest saistītos nosacījumus, kas uzlabos to nozvejas iespēju ieviešanu, par kurām ir panākta vienošanās; |
| --- | --- |

(19)

saskaņā ar 20. pantu Regulā (EK) Nr. 2371/2002, Padomei ir pienākums lemt par noteikumiem saistībā ar nozvejas ierobežojumiem un/vai zvejas intensitātes ierobežojumiem. Zinātniskajos atzinumos norādīts, ka būtiska apjoma nozveja, kas pārsniedz KPN, par kuru ir panākta vienošanās, ietekmē zvejas darbību ilgtspēju. Tādēļ ir lietderīgi ieviest saistītos nosacījumus, kas uzlabos to nozvejas iespēju ieviešanu, par kurām ir panākta vienošanās;

| (20) | sekojot ICES ieteikumam, nepieciešams piemērot pagaidu sistēmu, lai pārzinātu tūbīšu rūpnieciskās zvejniecības zvejas intensitāti ICES zonā IV un rajonā IIIa ziemeļos; |
| --- | --- |

(20)

sekojot ICES ieteikumam, nepieciešams piemērot pagaidu sistēmu, lai pārzinātu tūbīšu rūpnieciskās zvejniecības zvejas intensitāti ICES zonā IV un rajonā IIIa ziemeļos;

| (21) | zinātniskajos atzinumos norādīts, ka Ziemeļjūras zeltplekstes nezvejo ilgtspējīgi un ka brāķēto lomu skaits ir ļoti liels. Zinātniskie atzinumi un Ziemeļjūras reģionālās konsultatīvās padomes atzinumi liecina, ka ir lietderīgi precizēt nozvejas iespējas zvejas intensitātei kuģiem, kas zvejo zeltplekstes; |
| --- | --- |

(21)

zinātniskajos atzinumos norādīts, ka Ziemeļjūras zeltplekstes nezvejo ilgtspējīgi un ka brāķēto lomu skaits ir ļoti liels. Zinātniskie atzinumi un Ziemeļjūras reģionālās konsultatīvās padomes atzinumi liecina, ka ir lietderīgi precizēt nozvejas iespējas zvejas intensitātei kuģiem, kas zvejo zeltplekstes;

| (22) | lai regulētu zvejas intensitātes ierobežojumus mencai, kā noteikts Regulā (EK) Nr. 423/2004, tiek ierosināti alternatīvi pasākumi, lai pārzinātu zvejas intensitāti konsekventi ar KPN, kā noteikts minētās regulas 8. panta 3. punktā; |
| --- | --- |

(22)

lai regulētu zvejas intensitātes ierobežojumus mencai, kā noteikts Regulā (EK) Nr. 423/2004, tiek ierosināti alternatīvi pasākumi, lai pārzinātu zvejas intensitāti konsekventi ar KPN, kā noteikts minētās regulas 8. panta 3. punktā;

| (23) | 25. ikgadējā sanāksmē, kas notika 2003. gadā no 15. līdz 19. septembrim, Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācija (NAFO) pieņēma atjaunošanas plānu melnajam paltusam NAFO zonā 2 un rajonā 3KLMNO. Plāns paredz KPN līmeņa samazināšanu līdz 2007. gadam, kā arī papildu pasākumus, tā efektivitātes nodrošināšanai. Šo plānu jāīsteno pirms 2005. gada, kamēr vēl nav pieņemta Padomes Regula par daudzgadu pasākumu īstenošanu, lai atjaunotu melnā paltusa krājumus; |
| --- | --- |

(23)

25. ikgadējā sanāksmē, kas notika 2003. gadā no 15. līdz 19. septembrim, Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācija (NAFO) pieņēma atjaunošanas plānu melnajam paltusam NAFO zonā 2 un rajonā 3KLMNO. Plāns paredz KPN līmeņa samazināšanu līdz 2007. gadam, kā arī papildu pasākumus, tā efektivitātes nodrošināšanai. Šo plānu jāīsteno pirms 2005. gada, kamēr vēl nav pieņemta Padomes Regula par daudzgadu pasākumu īstenošanu, lai atjaunotu melnā paltusa krājumus;

| (24) | 26. ikgadējā sanāksmē, kas notika 2004. gadā no 13. līdz 17. septembrim, NAFO pieņēma apsaimniekošanas pasākumus vairākiem iepriekš nereglamentētiem krājumiem, proti, rajām rajonā 3LNO, Atlantijas jūras asarim rajonā 3O un baltajam hekam rajonā 3NO. Tādēļ šos pasākumus ir jāīsteno un jānosaka sadali starp dalībvalstīm; |
| --- | --- |

(24)

26. ikgadējā sanāksmē, kas notika 2004. gadā no 13. līdz 17. septembrim, NAFO pieņēma apsaimniekošanas pasākumus vairākiem iepriekš nereglamentētiem krājumiem, proti, rajām rajonā 3LNO, Atlantijas jūras asarim rajonā 3O un baltajam hekam rajonā 3NO. Tādēļ šos pasākumus ir jāīsteno un jānosaka sadali starp dalībvalstīm;

| (25) | lai atbilstu starptautiskajām saistībām, kuras Kopiena uzņēmusies kā Konvencijas par Antarktikas ūdeņu dzīvo resursu (CCAMLR) Līgumslēdzēja puse, ietverot saistības īstenot pasākumus, kurus pieņēma CCAMLR Komisija, būtu jāpiemēro KPN, kuru Komisija pieņēma 2004.–2005. gada sezonai un attiecīgie sezonas ierobežojošie datumi; |
| --- | --- |

(25)

lai atbilstu starptautiskajām saistībām, kuras Kopiena uzņēmusies kā Konvencijas par Antarktikas ūdeņu dzīvo resursu (CCAMLR) Līgumslēdzēja puse, ietverot saistības īstenot pasākumus, kurus pieņēma CCAMLR Komisija, būtu jāpiemēro KPN, kuru Komisija pieņēma 2004.–2005. gada sezonai un attiecīgie sezonas ierobežojošie datumi;

| (26) | XXIII ikgadējā sanāksmē 2004. gadā CCAMLR pieņēma būtiskus nozvejas ierobežojumus izveidoto zvejniecību krājumiem, kas pieejami katram CCAMLR biedram. CCAMLR arī apstiprināja Kopienas zvejas kuģu dalību Dissostichus spp. pētnieciskajā zvejā zonā FAO 88.1 un rajonos 58.4.1, 58.4.2, 58.4.3a), un 58.4.3b), un veica būtiskas zvejas darbības attiecībā uz nozveju un nozvejas ierobežojumiem, kā arī noteiktiem konkrētiem tehniskiem pasākumiem. Arī šie ierobežojumi un tehniskie pasākumi būtu jāīsteno; |
| --- | --- |

(26)

XXIII ikgadējā sanāksmē 2004. gadā CCAMLR pieņēma būtiskus nozvejas ierobežojumus izveidoto zvejniecību krājumiem, kas pieejami katram CCAMLR biedram. CCAMLR arī apstiprināja Kopienas zvejas kuģu dalību Dissostichus spp. pētnieciskajā zvejā zonā FAO 88.1 un rajonos 58.4.1, 58.4.2, 58.4.3a), un 58.4.3b), un veica būtiskas zvejas darbības attiecībā uz nozveju un nozvejas ierobežojumiem, kā arī noteiktiem konkrētiem tehniskiem pasākumiem. Arī šie ierobežojumi un tehniskie pasākumi būtu jāīsteno;

| (27) | lai nodrošinātu Kopienas zvejnieku eksistences līdzekļus, ir svarīgi atvērt šīs zvejniecības 2005. gada 1. janvārī. Piešķirot šim jautājumam neatliekamības statusu, jāpiešķir izņēmums līdz sešu nedēļu laikposmam, kas minēts Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumiem pievienotā protokola I daļas 3. punktā par valsts parlamenta lomu Eiropas Savienībā, |
| --- | --- |

(27)

lai nodrošinātu Kopienas zvejnieku eksistences līdzekļus, ir svarīgi atvērt šīs zvejniecības 2005. gada 1. janvārī. Piešķirot šim jautājumam neatliekamības statusu, jāpiešķir izņēmums līdz sešu nedēļu laikposmam, kas minēts Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumiem pievienotā protokola I daļas 3. punktā par valsts parlamenta lomu Eiropas Savienībā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

I NODAĻA

DARBĪBAS JOMA UN DEFINĪCIJAS

1. pants

Temats

Šī regula nosaka zvejas iespējas 2005. gadam konkrētiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām un īpašus nosacījumus, saskaņā ar kuriem šīs zvejas iespējas izmantojamas.

Tomēr konkrētiem Antarktikas krājumiem tā nosaka zvejas iespējas un īpašus nosacījumus laikposmiem, kas izklāstīti IF pielikumā.

2. pants

Darbības joma

Šī regula attiecas uz:

| a) | Kopienas zvejas kuģiem (“Kopienas kuģi”); |
| --- | --- |

a)

Kopienas zvejas kuģiem (“Kopienas kuģi”);

| b) | zvejas kuģiem, kas kuģo ar trešās valsts karogu un ir reģistrēti trešā valstī (“trešās valsts kuģi”), ūdeņos, uz kuriem attiecas dalībvalstu suverenitāte vai jurisdikcija (“EK ūdeņi”). |
| --- | --- |

b)

zvejas kuģiem, kas kuģo ar trešās valsts karogu un ir reģistrēti trešā valstī (“trešās valsts kuģi”), ūdeņos, uz kuriem attiecas dalībvalstu suverenitāte vai jurisdikcija (“EK ūdeņi”).

3. pants

Definīcijas

Šajā regulā izmantotas šādas definīcijas:

| a) | “zvejas iespējas” nozīmē:






  i) | kopējo pieļaujamo nozveju (“KPN”) vai kuģu skaitu, kuriem ir atļauts zvejot un/vai šo atļauju ilgumu; |
| --- | --- | --- |

a)

“zvejas iespējas” nozīmē:

i)

kopējo pieļaujamo nozveju (“KPN”) vai kuģu skaitu, kuriem ir atļauts zvejot un/vai šo atļauju ilgumu;

| ii) | KPN akcijas, kas pieejamas Kopienai; |
| --- | --- |

ii)

KPN akcijas, kas pieejamas Kopienai;

| iii) | kvotas, kas piešķirtas Kopienai trešās valsts ūdeņos; |
| --- | --- |

iii)

kvotas, kas piešķirtas Kopienai trešās valsts ūdeņos;

| iv) | Kopienas zvejas iespēju piešķiršana saskaņā ar ii) un iii) apakšpunktu dalībvalstīm kvotu veidā; |
| --- | --- |

iv)

Kopienas zvejas iespēju piešķiršana saskaņā ar ii) un iii) apakšpunktu dalībvalstīm kvotu veidā;

| v) | kvotu piešķiršana trešām valstīm zvejai Kopienas ūdeņos; |
| --- | --- |

v)

kvotu piešķiršana trešām valstīm zvejai Kopienas ūdeņos;

| b) | “starptautiskie ūdeņi” nozīmē ūdeņus, uz kuriem neattiecas nevienas valsts suverenitāte vai jurisdikcija; |
| --- | --- |

b)

“starptautiskie ūdeņi” nozīmē ūdeņus, uz kuriem neattiecas nevienas valsts suverenitāte vai jurisdikcija;

| c) | “NAFO uzraudzības rajons” nozīmē daļu no Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācijas (NAFO) Konvencijas rajona, uz kuru neattiecas piekrastes valstu suverenitāte vai jurisdikcija; |
| --- | --- |

c)

“NAFO uzraudzības rajons” nozīmē daļu no Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācijas (NAFO) Konvencijas rajona, uz kuru neattiecas piekrastes valstu suverenitāte vai jurisdikcija;

| d) | “Skageraks” nozīmē apgabalu, kuru rietumos norobežo līnija, kas novilkta no Hanstholmas bākas līdz Lindesnes bākai un dienvidos — līnija, kas novilkta no Skāgenas bākas līdz Tistlarnas bākai, un no šī punkta līdz tuvākajam punktam Zviedrijas krastā; |
| --- | --- |

d)

“Skageraks” nozīmē apgabalu, kuru rietumos norobežo līnija, kas novilkta no Hanstholmas bākas līdz Lindesnes bākai un dienvidos — līnija, kas novilkta no Skāgenas bākas līdz Tistlarnas bākai, un no šī punkta līdz tuvākajam punktam Zviedrijas krastā;

| e) | “Kategats” nozīmē apgabalu, kuru ziemeļos norobežo līnija, kas novilkta no Skāgenas bākas uz Tistlarnas bāku un no šī punkta — uz tuvāko punktu Zviedrijas krastā, un dienvidos līnija, kas novilkta no Hasenøre uz Gnibens Spids, no Korshage uz Spodsbjerg un no Gilbjerg Hoved uz Kullen; |
| --- | --- |

e)

“Kategats” nozīmē apgabalu, kuru ziemeļos norobežo līnija, kas novilkta no Skāgenas bākas uz Tistlarnas bāku un no šī punkta — uz tuvāko punktu Zviedrijas krastā, un dienvidos līnija, kas novilkta no Hasenøre uz Gnibens Spids, no Korshage uz Spodsbjerg un no Gilbjerg Hoved uz Kullen;

| f) | “Ziemeļjūra” nozīmē ICES zonu IV un daļu no ICES rajona IIIa, kura nav ietverta Skageraka definīcijā, kas sniegta d) punktā; |
| --- | --- |

f)

“Ziemeļjūra” nozīmē ICES zonu IV un daļu no ICES rajona IIIa, kura nav ietverta Skageraka definīcijā, kas sniegta d) punktā;

| g) | “Rīgas jūras līcis” nozīmē apgabalu, kuru rietumos norobežo līnija, kas Latvijas rietumos novilkta no Ovišu bākas (57°34.1234′N, 21°42.9574′E) līdz Loode zemesraga dienvidu klintij (57°57.4760′N, 21°58.2789′E) Sāremas salā, tad uz dienvidiem līdz galējam Sõrve pussalas dienvidu punktam un tad ziemeļu — austrumu virzienā gar Sāremas salas austrumu krastu, un ziemeļos līdz līnijai, kas novilkta no 58°30.0′N 23°13.2′E to 58°30.0′N 23°41′1E; |
| --- | --- |

g)

“Rīgas jūras līcis” nozīmē apgabalu, kuru rietumos norobežo līnija, kas Latvijas rietumos novilkta no Ovišu bākas (57°34.1234′N, 21°42.9574′E) līdz Loode zemesraga dienvidu klintij (57°57.4760′N, 21°58.2789′E) Sāremas salā, tad uz dienvidiem līdz galējam Sõrve pussalas dienvidu punktam un tad ziemeļu — austrumu virzienā gar Sāremas salas austrumu krastu, un ziemeļos līdz līnijai, kas novilkta no 58°30.0′N 23°13.2′E to 58°30.0′N 23°41′1E;

| h) | “Kadisas jūras līcis” nozīmē ICES IXa apakšapgabala zonu uz austrumiem no meridiāna 7o23′48′′W. |
| --- | --- |

h)

“Kadisas jūras līcis” nozīmē ICES IXa apakšapgabala zonu uz austrumiem no meridiāna 7o23′48′′W.

4. pants

Zvejas zonas

Šajā regulā izmanto šādas zonu definīcijas:

| a) | ICES (Starptautiskā jūras izpētes padome) zonas ir noteiktas Regulā (EEK) Nr. 3880/91 (24) (1991. gada 17. decembris) par to dalībvalstu nominālās nozvejas statistikas iesniegšanu, kuras zvejo Atlantijas okeāna ziemeļaustrumu daļā; |
| --- | --- |

a)

ICES (Starptautiskā jūras izpētes padome) zonas ir noteiktas Regulā (EEK) Nr. 3880/91 (24) (1991. gada 17. decembris) par to dalībvalstu nominālās nozvejas statistikas iesniegšanu, kuras zvejo Atlantijas okeāna ziemeļaustrumu daļā;

| b) | CECAF (Centrālās Atlantijas austrumu daļas vai FAO galvenā zvejas zona 34) zonas ir noteiktas Regulā (EK) Nr. 2597/95 (25) (1995. gada 23. oktobris) par to, kā dalībvalstis, kas zvejo apgabalos ārpus Ziemeļatlantijas, iesniedz nominālās nozvejas statistiku; |
| --- | --- |

b)

CECAF (Centrālās Atlantijas austrumu daļas vai FAO galvenā zvejas zona 34) zonas ir noteiktas Regulā (EK) Nr. 2597/95 (25) (1995. gada 23. oktobris) par to, kā dalībvalstis, kas zvejo apgabalos ārpus Ziemeļatlantijas, iesniedz nominālās nozvejas statistiku;

| c) | NAFO (Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācija) zonas ir noteiktas Regulā (EEK) Nr. 2018/93 (26) (1993. gada 30. jūnijs) par to, kā dalībvalstis, kas zvejo Ziemeļrietumu Atlantijā, iesniedz statistikas datus par nozveju un zvejas intensitāti; |
| --- | --- |

c)

NAFO (Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācija) zonas ir noteiktas Regulā (EEK) Nr. 2018/93 (26) (1993. gada 30. jūnijs) par to, kā dalībvalstis, kas zvejo Ziemeļrietumu Atlantijā, iesniedz statistikas datus par nozveju un zvejas intensitāti;

| d) | CCAMLR (Antarktikas dzīvo ūdeņu resursu saglabāšanas konvencija) zonas ir noteiktas Regulā (EK) Nr. 601/2004. |
| --- | --- |

d)

CCAMLR (Antarktikas dzīvo ūdeņu resursu saglabāšanas konvencija) zonas ir noteiktas Regulā (EK) Nr. 601/2004.

II NODAĻA

ZVEJAS IESPĒJAS UN AR TĀM SAISTĪTI NOTEIKUMI KOPIENAS KUĢIEM

5. pants

Zvejas iespējas un piešķiršana

1.   Zvejas iespējas Kopienas kuģiem Kopienas ūdeņos vai konkrētos Kopienai nepiederošos ūdeņos un šādu zvejas iespēju sadalījums starp dalībvalstīm ir tāds, kā izklāstīts I pielikumā.

2.   Kopienas kuģi līdz ar šo tiek pilnvaroti izdarīt nozveju kvotas robežās, kas izklāstītas I pielikumā, ūdeņos, uz kuriem attiecas Farēru salu, Grenlandes un Norvēģijas jurisdikcija, un kuri atrodas zvejas zonā ap Jana Majena salu, saskaņā ar noteikumiem, kas izklāstīti 9., 16. un 17. pantā.

3.   Komisija nosaka zvejas iespējas moivai zonās V, XIV (Grenlandes ūdeņos), kas izmantojamas Kopienai, atbilstīgi 7,7 % no moivas KPN, tiklīdz KPN ir noteikta.

4.   Zvejas iespējas sudrabotā heka krājumiem zonās I-XIV (EK ūdeņi un starptautiskie ūdeņi) un siļķei zonās I un II (EK ūdeņi un starptautiskie ūdeņi) Komisija var palielināt saskaņā ar procedūru, kas minēta Regulas (EK) No 2371/2002 30. panta 2. punktā, kad trešās valstis nerespektē šo krājumu atbildīgu apsaimniekošanu.

6. pants

Īpašie noteikumi un piešķiršana

Zvejas iespēju sadalījums starp dalībvalstīm, kas izklāstīts I pielikumā, neskar:

| a) | izmaiņas, kas izdarītas atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 2371/2002 20. panta 5. punktam; |
| --- | --- |

a)

izmaiņas, kas izdarītas atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 2371/2002 20. panta 5. punktam;

| b) | otrreizēju piešķiršanu, kas veikta atbilstīgi Regulas (EEK) Nr. 2847/93 21. panta 4. punktam, 23. panta 1. punktam un 32. panta 2. punktam; |
| --- | --- |

b)

otrreizēju piešķiršanu, kas veikta atbilstīgi Regulas (EEK) Nr. 2847/93 21. panta 4. punktam, 23. panta 1. punktam un 32. panta 2. punktam;

| c) | papildu izkraušanu krastā, kas atļauta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu; |
| --- | --- |

c)

papildu izkraušanu krastā, kas atļauta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu;

| d) | daudzumus, kas aizturēti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu; |
| --- | --- |

d)

daudzumus, kas aizturēti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu;

| e) | ieturējumus, kas izdarīti atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 847/96 5. pantam. |
| --- | --- |

e)

ieturējumus, kas izdarīti atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 847/96 5. pantam.

7. pants

Kvotu elastība

2005. gadam šīs regulas I pielikumā ir norādīti šādi krājumi:

| a) | krājumi, uz kuriem attiecas piesardzības vai analītiskā KPN; |
| --- | --- |

a)

krājumi, uz kuriem attiecas piesardzības vai analītiskā KPN;

| b) | krājumi, uz kuriem attiecas katra gada fleksibilitātes nosacījumi, kas izklāstīti Regulas (EK) Nr. 847/96 3 un 4. pantā; un |
| --- | --- |

b)

krājumi, uz kuriem attiecas katra gada fleksibilitātes nosacījumi, kas izklāstīti Regulas (EK) Nr. 847/96 3 un 4. pantā; un

| c) | krājumi, kuriem jāpiemēro soda koeficienti, kas noteikti minētās regulas 5. panta 2. punktā. |
| --- | --- |

c)

krājumi, kuriem jāpiemēro soda koeficienti, kas noteikti minētās regulas 5. panta 2. punktā.

8. pants

Noteikumi zvejas un piezvejas izkraušanai krastā

1.   Zivis no krājumiem, kuriem ir noteiktas zvejas iespējas, nedrīkst paturēt uz klāja vai izkraut krastā, ja vien:

| a) | nozveju nav izdarījuši dalībvalstu kuģi, kuriem ir kvota, un minētā kvota nav izmantota; vai |
| --- | --- |

a)

nozveju nav izdarījuši dalībvalstu kuģi, kuriem ir kvota, un minētā kvota nav izmantota; vai

| b) | nozveja neveido daļu no Kopienas daļas, kura nav sadalīta kvotas veidā starp dalībvalstīm, un šī daļa nav izmantota; vai |
| --- | --- |

b)

nozveja neveido daļu no Kopienas daļas, kura nav sadalīta kvotas veidā starp dalībvalstīm, un šī daļa nav izmantota; vai

| c) | attiecībā uz visām sugām, kas nav siļķe un makrele, kur tās ir sajauktas ar citām sugām, nozveja nav izdarīta ar tīkliem, kuru acu izmērs ir mazāks par 32 milimetriem, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 850/98 4. pantu, un tās nav šķirotas ne uz klāja, ne izkraujot; vai |
| --- | --- |

c)

attiecībā uz visām sugām, kas nav siļķe un makrele, kur tās ir sajauktas ar citām sugām, nozveja nav izdarīta ar tīkliem, kuru acu izmērs ir mazāks par 32 milimetriem, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 850/98 4. pantu, un tās nav šķirotas ne uz klāja, ne izkraujot; vai

| d) | attiecībā uz siļķi, lomi neatbilst pasākumiem, kas minēti III pielikuma 12. punktā; vai |
| --- | --- |

d)

attiecībā uz siļķi, lomi neatbilst pasākumiem, kas minēti III pielikuma 12. punktā; vai

| e) | attiecībā uz makrelēm, kur tās ir kopā ar stavridu vai sardīni, makrele nepārsniedz 10 % no kopējās makreļu, stavridu un sardīņu svara uz klāja, un lomi netiek šķiroti ne uz klāja, ne izkraujot; vai |
| --- | --- |

e)

attiecībā uz makrelēm, kur tās ir kopā ar stavridu vai sardīni, makrele nepārsniedz 10 % no kopējās makreļu, stavridu un sardīņu svara uz klāja, un lomi netiek šķiroti ne uz klāja, ne izkraujot; vai

| f) | lomi nav nozvejoti zinātnisko pētījumu laikā, kas tiek veikti saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 850/98 vai Regulu (EK) Nr. 88/98. |
| --- | --- |

f)

lomi nav nozvejoti zinātnisko pētījumu laikā, kas tiek veikti saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 850/98 vai Regulu (EK) Nr. 88/98.

2.   Visu krastā izkrauto uzskaita attiecībā pret kvotu vai, ja Kopienas daļa nav sadalīta starp dalībvalstīm kvotu veidā, attiecībā pret Kopienas daļu, izņemot nozvejas, kas veiktas saskaņā ar 1. punkta c), e) un f) apakšpunkta noteikumiem.

3.   Atkāpjoties no 1. punkta, kad dalībvalstu zvejas iespējas siļķei zonās II (EK ūdeņi), III, IV un apakšrajonā VII d ir izmantotas, ir aizliegts kuģiem, kas kuģo ar konkrētās dalībvalsts karogu un ir reģistrēti Kopienā un zvejo zvejniecībās, uz kurām attiecas būtiski nozvejas ierobežojumi, izkraut lomus, kas ir nešķiroti un kuros ir siļķes.

4.   Piezvejas procentuālās attiecības noteikšanu un tās izvietošanu veic saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 850/98 4. un 11. pantu un Regulas (EK) Nr. 88/98 2. un 3. pantu.

9. pants

Piekļuves ierobežojumi

Kopienas kuģi nezvejo Skagerakā 12 jūras jūdžu robežās no Norvēģijas bāzes līnijas. Tomēr kuģiem, kas kuģo ar Dānijas vai Zviedrijas karogiem, ir atļauts zvejot līdz pat 4 jūdzēm no Norvēģijas bāzes līnijas.

10. pants

Īpaši noteikumi nešķirotu lomu izkraušanai krastā apakšapgabalos IIa (EK ūdeņi), III, IV un VIId

Pasākumus, kas izklāstīti II pielikumā, piemēro attiecībā uz nešķirotu lomu, kas izcelti krastā apakšapgabalos IIa (EK ūdeņi), III, IV un VIId, izkraušanai krastā.

11. pants

Citi tehniskie un kontroles pasākumi

Tehniskos pasākumus, kas izklāstīti III pielikumā, 2005. gadā piemēro papildus tiem, kas izklāstīti Regulā (EK) Nr. 850/98, Regulā (EK) Nr. 88/98, Regulā (EK) Nr. 1626/94 un Regulā (EK) Nr. 973/2001.

Sīki izstrādāti noteikumi III pielikuma 10. punkta īstenošanai var tikt pieņemti saskaņā ar procedūru, kas minēta Regulas (EK) Nr. 2371/2002 30. panta 2. punktā.

12. pants

Intensitātes ierobežojumi un saistošie noteikumi krājumu pārvaldībai

1.   No 2005. gada 1. janvāra līdz 2005. gada 31. janvārim attiecībā uz mencu krājumu pārvaldīšanu Kategatā, Ziemeļjūrā, Lamanša austrumu daļā, Skagerakā un apgabalā uz rietumiem no Skotijas un Īrijas jūrā piemēro zvejas intensitātes ierobežojumus un ar tiem saistītos nosacījumus, kas paredzēti Regulas (EK) Nr. 2287/2003 (2003. gada 19. decembris), ar ko attiecībā uz atsevišķiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām nosaka zvejas iespējas 2004. gadam, kā arī ar tām saistītos nosacījumus, kas piemērojami Kopienas ūdeņos un Kopienas kuģiem ūdeņos, kur nepieciešami nozvejas ierobežojumi (27), V pielikuma 1.–5., 6.a, 6.c, 6.d, 6.e un 7.–22. punktā.

2.   Laikposmam no 2005. gada 1. februāra līdz 2005. gada 31. decembrim attiecībā uz mencu krājumu pārvaldīšanu, kas minēti 1. punktā, piemēro zvejas intensitātes ierobežojumus un ar tiem saistītos nosacījumus, kas noteikti IVa pielikumā.

3.   No 2005. gada 1. februāra zvejas intensitātes ierobežojumus un ar tiem saistītos nosacījumus, kas noteikti IVb pielikumā, piemēro zvejniecību pārvaldībai Kantabrijas jūrā un Rietumibērijas pussalā.

4.   No 2005. gada 1. februāra zvejas intensitātes ierobežojumus un ar tiem saistītos nosacījumus, kas noteikti IVc pielikumā, piemēro paltusa krājumu pārvaldībai Lamanša rietumu daļā.

5.   Zvejas intensitātes ierobežojumi un ar tiem saistītie noteikumi, kas noteikti V pielikumā, jāpiemēro tūbīšu krājumu pārvaldībai Skagerakā un Ziemeļjūrā.

6.   Komisija noteiks galīgo zvejas intensitāti 2005. gadam tūbīšu zvejniecībām zonās IIa, IIIa, IV, pamatojoties uz noteikumiem, kas noteikti V pielikuma 6. punktā.

7.   Visiem kuģiem, kas izmanto zvejas rīku veidus, kuri norādīti, attiecīgi, IVa, IVb, IVc pielikuma 4. punktā, un kas veic zveju apgabalos, kuri noteikti, attiecīgi, IVa, IVb, IVc pielikumu 2. punktā, ir īpaša zvejas atļauja, kas izsniegta saskaņā ar 7. pantu Regulā (EK) Nr. 1627/94.

8.   Dalībvalstis nodrošina, ka 2005. gadā zvejas intensitātes līmenis, kuru mēra kilovatdienās, ko pavada prom no ostas, kuģiem, kuriem ir dziļūdens zvejas atļauja, nepārsniedz 90 % no vidējās gada zvejas intensitātes, kuru šīs dalībvalsts kuģi izmantoja 2003. gadā reisos, kuriem bija dziļūdens zvejas atļaujas, un zvejojot dziļūdens sugas, kas noteiktas Padomes Regulas (EK) 2347/2002 I un II pielikumā, izņemot Ziemeļatlantijas argentīnas.

III NODAĻA

ZVEJAS IESPĒJAS UN AR TĀM SAISTĪTIE NOTEIKUMI TREŠO VALSTU KUĢIEM

13. pants

Atļauja

Kuģiem, kas kuģo ar Barbadosas, Gviānas, Japānas, Dienvidkorejas, Norvēģijas, Surinamas, Trinidādas un Tobāgo un Venecuēlas karogiem un kuģi, kas reģistrēti Fēru salās, ir atļauts veikt nozveju Kopienas ūdeņos kvotas robežās, kas izklāstītas I pielikumā un uz kuriem attiecas 14., 15., 18., 19., 20., 21., 22., 23. un 24. pantā paredzētie nosacījumi.

14. pants

Ģeogrāfiskie ierobežojumi

Zvejošana ar kuģiem, kas kuģo ar:

| a) | Norvēģijas karogu vai ir reģistrēti Fēru salās, ir ierobežota ar tām 200 jūras jūdžu zonām, kas atrodas 12 jūras jūdzes virzienā uz jūru no dalībvalstu bāzes līnijas Ziemeļjūrā, Kategatā un Atlantijas okeāna ziemeļos 43°00' N, izņemot apgabalu, kas minēts Regulas (EK) Nr. 2371/2002 18. pantā; zvejošanai Skagerakā ar kuģiem, kas kuģo ar Norvēģijas karogu, ir atļautas četras jūras jūdzes virzienā uz jūru no Dānijas un Zviedrijas bāzes līnijas; |
| --- | --- |

a)

Norvēģijas karogu vai ir reģistrēti Fēru salās, ir ierobežota ar tām 200 jūras jūdžu zonām, kas atrodas 12 jūras jūdzes virzienā uz jūru no dalībvalstu bāzes līnijas Ziemeļjūrā, Kategatā un Atlantijas okeāna ziemeļos 43°00' N, izņemot apgabalu, kas minēts Regulas (EK) Nr. 2371/2002 18. pantā; zvejošanai Skagerakā ar kuģiem, kas kuģo ar Norvēģijas karogu, ir atļautas četras jūras jūdzes virzienā uz jūru no Dānijas un Zviedrijas bāzes līnijas;

| b) | Barbadosas, Gviānas, Japānas, Dienvidkorejas, Surinamas, Trinidādas un Tobāgo un Venecuēlas karogu, ir ierobežota ar tām 200 jūras jūdžu daļām, kas atrodas 12 jūras jūdzes virzienā uz jūru no Franču Gviānas departamenta. |
| --- | --- |

b)

Barbadosas, Gviānas, Japānas, Dienvidkorejas, Surinamas, Trinidādas un Tobāgo un Venecuēlas karogu, ir ierobežota ar tām 200 jūras jūdžu daļām, kas atrodas 12 jūras jūdzes virzienā uz jūru no Franču Gviānas departamenta.

15. pants

Nosacījumi nozvejas un piezvejas izkraušanai krastā

Zivis no krājumiem, kurām ir noteiktas zvejas iespējas, nedrīkst paturēt uz klāja vai izkraut, ja vien nozveja nav izdarīta ar kuģiem no trešās valsts, kuriem ir kvota, kas nav izmantota.

IV NODAĻA

LICENCĒŠANAS PASĀKUMI KOPIENAS KUĢIEM

16. pants

Licences un ar tām saistītie nosacījumi

1.   Neatkarīgi no vispārējiem noteikumiem par zvejas licencēm un īpašajām zvejas atļaujām, kas paredzētas Regulā (EK) Nr. 1627/94, zvejai trešās valsts ūdeņos nepieciešama licence, kuru izsniedz trešās valsts iestādes.

Tomēr pirmo daļu nepiemēro šādiem Kopienas kuģiem, kas zvejo Ziemeļjūras Norvēģijas ūdeņos:

| a) | ar tonnāžu, kas ir vienāda vai mazāka par 200 GT; |
| --- | --- |

a)

ar tonnāžu, kas ir vienāda vai mazāka par 200 GT;

| b) | kas zvejo lietošanai pārtikā sugas, kuras nav makreles; |
| --- | --- |

b)

kas zvejo lietošanai pārtikā sugas, kuras nav makreles;

| c) | kas kuģo ar Zviedrijas karogu, saskaņā ar iedibināto praksi. |
| --- | --- |

c)

kas kuģo ar Zviedrijas karogu, saskaņā ar iedibināto praksi.

2.   Maksimālais licenču skaits un citi ar tām saistīti noteikumi ir tādi, kā noteikts VI pielikuma I daļā. Pieprasījumos pēc licencēm norāda zvejas veidu un kuģa nosaukumu un tehniskās īpašības. Komisija šos pieprasījumus iesniedz attiecīgo trešo valstu iestādēm.

Ja viena dalībvalsts nodod kvotu citai dalībvalstij (mijmaiņas darījums) zvejas apgabalos, kas izklāstīti I daļas VI pielikumā, nodošanā ietver attiecīgo licenču nodošanu un par to informē Komisiju. Tomēr kopējais licenču skaits katram zvejas apgabalam, kā noteikts I daļas VI pielikumā, netiek pārsniegts.

3.   Kopienas kuģi izpilda saglabāšanas un kontroles pasākumus un visus citus noteikumus, kas reglamentē zonu, kurā tie darbojas.

17. pants

Fēru salas

Kopienas kuģi, kas licencēti specializētas zvejas veikšanai konkrētām sugām Fēru salu ūdeņos, var veikt specializēto zveju citām sugām ar noteikumu, ka tie iepriekš paziņo Fēru iestādēm par izmaiņām.

V NODAĻA

LICENCĒŠANAS KĀRTĪBA TREŠO VALSTU KUĢIEM

18. pants

Pienākums iegūt licenci un īpašu zvejas atļauju

1.   Neatkarīgi no Regulas (EK) Nr. 2847/93 28.b panta kuģiem, kas kuģo ar Norvēģijas karogu un kam ir ar mazāk nekā 200 GT, nav nepieciešama licence un zvejas atļauja.

2.   Licenci un īpašo zvejas atļauju glabā uz kuģa. Tomēr kuģi, kas reģistrēti Fēru salās vai Norvēģijā, ir atbrīvoti no šā pienākuma.

3.   Kuģi no trešajām valstīm, kuriem atļauts zvejot 2004. gada 31. decembrī, var turpināt zvejot, sākot ar 2005. gada 1. janvāri, kamēr kuģu saraksts, kuriem atļauts zvejot, tiek iesniegts Komisijai, un Komisija to apstiprina.

19. pants

Pieteikums licencei un īpašai zvejas atļaujai

Trešās valsts iestādes pieteikumam Komisijai licences un īpašas zvejas atļaujas iegūšanai pievieno šādu informāciju:

| a) | kuģa nosaukums; |
| --- | --- |

a)

kuģa nosaukums;

| b) | reģistrācijas numurs; |
| --- | --- |

b)

reģistrācijas numurs;

| c) | ārējā marķējuma burti un numuri; |
| --- | --- |

c)

ārējā marķējuma burti un numuri;

| d) | reģistrācijas osta; |
| --- | --- |

d)

reģistrācijas osta;

| e) | īpašnieka vai fraktētāja uzvārds un adrese; |
| --- | --- |

e)

īpašnieka vai fraktētāja uzvārds un adrese;

| f) | bruto tilpums un kopējais garums; |
| --- | --- |

f)

bruto tilpums un kopējais garums;

| g) | dzinēja jauda; |
| --- | --- |

g)

dzinēja jauda;

| h) | izsaukuma signāls un radio frekvence; |
| --- | --- |

h)

izsaukuma signāls un radio frekvence;

| i) | paredzētā zvejas metode; |
| --- | --- |

i)

paredzētā zvejas metode;

| j) | paredzētā zvejas vieta; |
| --- | --- |

j)

paredzētā zvejas vieta;

| k) | sugas, kuras paredzēts zvejot; |
| --- | --- |

k)

sugas, kuras paredzēts zvejot;

| l) | laikposms, kuram pieprasīta licence. |
| --- | --- |

l)

laikposms, kuram pieprasīta licence.

20. pants

Licenču skaits

Licenču skaits un īpaši saistītie noteikumi ir noteikti II daļas VI pielikumā.

21. pants

Anulēšana un atsaukšana

1.   Licences un īpašās zvejas atļaujas var anulēt nolūkā izsniegt jaunas licences un īpašas zvejas atļaujas. Šāda anulēšana notiek iepriekšējā dienā pirms Komisijas jauno licenču un īpašo zvejas atļauju izsniegšanas dienas. Jaunās licences un īpašās zvejas atļaujas stājas spēkā no to izsniegšanas dienas.

2.   Licences un īpašās zvejas atļaujas pilnībā vai daļēji atsauc pirms termiņa beigšanās dienas, ja I pielikumā noteiktā kvota attiecīgajam krājumam tikusi izmantota.

3.   Licences un īpašās zvejas atļaujas atsauc visos gadījumos, kad netiek izpildīti pienākumi, kas noteikti šajā regulā.

22. pants

Neatbilstība attiecīgajiem noteikumiem

1.   Nevienam zvejas kuģim netiek izsniegta licence vai īpašā zvejas atļauja laikposmam, kas nepārsniedz 12 mēnešus, ja nav izpildīti pienākumi, kas noteikti šajā regulā.

2.   Komisija iesniedz attiecīgās trešās valsts iestādēm to kuģu nosaukumus un tehniskās īpašības, kuriem nav atļauts zvejot Kopienas zvejas zonā sekojošā mēneša vai mēnešu laikā attiecīgo noteikumu pārkāpumu dēļ.

23. pants

Licences īpašnieka pienākumi

1.   Trešās valsts kuģi izpilda saglabāšanas un kontroles pasākumus, un citus noteikumus, kas reglamentē Kopienas kuģu zvejošanu zonā, kurā tie darbojas, jo īpaši Regulas (EEK) Nr. 2847/93, (EK) Nr. 1627/94, (EK) Nr. 88/98, (EK) Nr. 850/98, (EK) Nr. 1434/98 un (EEK) Nr. 1381/87.

2.   Kuģi, kas minēti 1. punktā, izdara ierakstus kuģa žurnālā, kurā ieraksta informāciju, kas izklāstīta VII pielikuma I daļā.

3.   Trešās valsts kuģi, izņemot tos, kas kuģo ar Norvēģijas karogu, zvejo ICES rajonā IIIa, iesniedz Komisijai informāciju, kas izklāstīta VIII pielikumā, saskaņā ar noteikumiem, kas noteikti šajā pielikumā.

24. pants

Īpaši noteikumi attiecībā uz Franču Gviānas departamentu

1.   Licences zvejošanai Franču Gviānas departamenta ūdeņos piešķir ar noteikumu, ka attiecīgā kuģa īpašnieks apņemas pēc Komisijas pieprasījuma atļaut uz kuģa uzkāpt novērotājam.

2.   Katra kuģa kapteinis, kuram ir licence spuru zivju vai tunzivju zvejai Franču Gviānas departamenta ūdeņos, pēc katra brauciena izkraujot lomu krastā, iesniedz deklarāciju franču iestādēm, kurā norāda nozvejoto un uz kuģa glabāto garneļu daudzumu kopš pēdējās deklarācijas. Šī deklarācija ir saskaņā ar paraugu, kas izklāstīts VI pielikuma III daļā. Kuģa kapteinis ir atbildīgs par šīs deklarācijas precizitāti. Franču iestādes veic visus attiecīgos pasākumus, lai pārbaudītu šo deklarāciju precizitāti, jo īpaši pārbaudot tās attiecībā pret kuģa žurnālu, kas minēts 23. panta 2. punktā. Pēc tam, kad deklarācija pārbaudīta, to paraksta kompetenta amatpersona. Pirms katra mēneša beigām franču iestādes Komisijai nosūta visas deklarācijas, kas attiecas uz iepriekšējo mēnesi.

3.   Kuģi, kas zvejo Franču Gviānas departamenta ūdeņos, veic ierakstus kuģa žurnālā, kas atbilst paraugam VII pielikuma II daļā. Šī kuģa žurnāla kopiju ar franču iestāžu starpniecību nosūta Komisijai 30 dienu laikā pēc katra zvejas brauciena pēdējās dienas.

4.   Ja mēneša laikā Komisija nesaņem nekādu paziņojumu attiecībā uz kuģi, kam ir licence zvejai Franču Gviānas departamenta ūdeņos, šā kuģa licence tiek anulēta.

VI NODAĻA

ĪPAŠI NOTEIKUMI KOPIENAS KUĢIEM, KAS ZVEJO NAFO UZRAUDZĪBAS RAJONĀ

1. IEDAĻA

Kopienas dalība

25. pants

Kuģu saraksts

1.   Tikai Kopienas kuģiem ar vairāk nekā 50 bruto tonnām, kuriem izsniegta īpaša viņu karoga dalībvalsts zvejas atļauja un kuri ir ietverti NAFO kuģu reģistrā, ir tiesīgi ar nosacījumiem, kas izklāstīti atļaujā, zvejot, glabāt uz kuģa un izkraut krastā zivju resursus no NAFO uzraudzības rajona.

2.   Katra dalībvalsts, vismaz 15 dienas pirms tam, kad jauns kuģis iebrauc NAFO uzraudzības rajonā, datorrakstā informē Komisiju par visiem grozījumiem to kuģu sarakstā, kuri kuģo ar tās karogu un reģistrēti Kopienā, kuriem atļauts zvejot NAFO uzraudzības rajonā. Komisijai šo informāciju nekavējoties nosūta NAFO sekretariātam.

3.   Informācija, kas minēta 2. punktā, ietver šādu informāciju:

| a) | kuģa iekšējais numurs, kā noteikts Komisijas Regulas (EK) Nr. 26/2004 (2003. gada 30. decembris) par Kopienas zvejas flotes reģistru (28) I pielikumā; |
| --- | --- |

a)

kuģa iekšējais numurs, kā noteikts Komisijas Regulas (EK) Nr. 26/2004 (2003. gada 30. decembris) par Kopienas zvejas flotes reģistru (28) I pielikumā;

| b) | starptautiskais radio izsaukuma signāls; |
| --- | --- |

b)

starptautiskais radio izsaukuma signāls;

| c) | kuģa fraktētājs, attiecīgā gadījumā; |
| --- | --- |

c)

kuģa fraktētājs, attiecīgā gadījumā;

| d) | kuģa veids. |
| --- | --- |

d)

kuģa veids.

4.   Informācijā, kas nosūtīta par kuģiem, kas pagaidām kuģo ar kādas dalībvalsts karogu (kuģa fraktēšana bez apkalpes), ietver:

| a) | datumu, no kura kuģim atļauts kuģot ar dalībvalsts karogu; |
| --- | --- |

a)

datumu, no kura kuģim atļauts kuģot ar dalībvalsts karogu;

| b) | datumu, no kura kuģim dalībvalsts atļāvusi sākt zvejot NAFO uzraudzības rajonā; |
| --- | --- |

b)

datumu, no kura kuģim dalībvalsts atļāvusi sākt zvejot NAFO uzraudzības rajonā;

| c) | tās valsts nosaukumu, kurā kuģis ir reģistrēts vai ir bijis iepriekš reģistrēts, un datumu, no kura tas beidzis kuģot ar šīs valsts karogu; |
| --- | --- |

c)

tās valsts nosaukumu, kurā kuģis ir reģistrēts vai ir bijis iepriekš reģistrēts, un datumu, no kura tas beidzis kuģot ar šīs valsts karogu;

| d) | kuģa nosaukumu; |
| --- | --- |

d)

kuģa nosaukumu;

| e) | kuģa oficiālo reģistrācijas numuru, kuru piešķīrušas kompetentās valsts iestādes; |
| --- | --- |

e)

kuģa oficiālo reģistrācijas numuru, kuru piešķīrušas kompetentās valsts iestādes;

| f) | kuģa mājas osta pēc nodošanas; |
| --- | --- |

f)

kuģa mājas osta pēc nodošanas;

| g) | kuģa īpašnieka vai fraktētāja vārds; |
| --- | --- |

g)

kuģa īpašnieka vai fraktētāja vārds;

| h) | paziņojums, ka kuģa kapteinim ir izsniegta to noteikumu eksemplārs, kas ir spēkā NAFO uzraudzības rajonā; |
| --- | --- |

h)

paziņojums, ka kuģa kapteinim ir izsniegta to noteikumu eksemplārs, kas ir spēkā NAFO uzraudzības rajonā;

| i) | galvenās sugas, kuras kuģis var zvejot NAFO uzraudzības rajonā; |
| --- | --- |

i)

galvenās sugas, kuras kuģis var zvejot NAFO uzraudzības rajonā;

| j) | apakšrajoni, kur kuģis, iespējams, varētu zvejot. |
| --- | --- |

j)

apakšrajoni, kur kuģis, iespējams, varētu zvejot.

2. IEDAĻA

Tehniskie pasākumi

26. pants

Acu izmēri

1.   Traļa tīkla izmantošana, kuram ikvienā tā posmā tīkla acu izmēri ir mazāki par 130 mm, ir aizliegta specializētajai dziļūdens sugu zvejai, kas minēta IX pielikumā. Šo acs izmēru var samazināt minimāli līdz 60 mm specializētai īsspuru kalmāra (Illex illecebrosus) zvejai. Specializētai raju (Rajidae) zvejai šo acs izmēru palielina minimāli līdz 280 mm āmī un līdz 220 mm visās citās traļa daļās.

2.   Kuģi, kas zvejo garneles (Pandalus borealis), izmanto tīklus ar minimālo acs izmēru 40 mm.

27. pants

Piestiprinājumi pie tīkliem

1.   Jebkuru līdzekļu vai iekārtu izmantošana, izņemot tos, kas aprakstīti šajā pantā, kuri aizsprosto tīklu acis vai samazina to izmēru, ir aizliegta.

2.   Buras, tīkli vai jebkurš cits materiāls var būt piestiprināts āmja ārpusē, lai samazinātu vai novērstu bojājumu.

3.   Iekārtas var būt piestiprinātas pie augšējās āmja daļas ar noteikumu, ka tās neaizsprosto āmja acis. Augšpuses borta lenšu izmantošana ir ierobežota līdz tām, kas minētas X pielikumā.

4.   Kuģi, kas zvejo garneles (Pandalus borealis) izmanto šķirošanas tīkliņus vai režģus ar maksimālo 22 mm atstarpi starp stieņiem. Kuģi, kas zvejo garneles rajonā 3L, arī ir aprīkoti ar īsu cilpu ar gredzenu un āķi, ar minimālo garumu 72 cm, kā aprakstīts III pielikuma 4. papildinājumā.

28. pants

Piezveja

1.   Kuģu kapteiņi nedrīkst veikt specializēto zveju attiecībā uz sugām, kurām piemēro piezvejas ierobežojumus. Specializētā zveja attiecībā uz kādu sugu tiek veikta, kad šīs sugas veido vislielāko nozvejas svara procentuālo daudzumu ikvienā lomā.

2.   To sugu piezvejas, kas minētas ID pielikumā, kam Kopiena nav noteikusi kvotas attiecībā uz NAFO uzraudzības rajonu, un kas veiktas šajā daļā, veicot jebkuru sugu specializēto zveju, nedrīkst pārsniegt 2500 kg katrai sugai vai 10 % no kopējā nozvejas svara, kas palicis uz kuģa, atkarībā no tā, kurš daudzums ir lielāks. Tomēr, NAFO uzraudzības rajona daļā, kur specializētā zveja konkrētām sugām ir aizliegta, vai “citu” kvota ir pilnībā izlietota, katras tādas sugas piezveja, kas minēta ID pielikumā, nedrīkst pārsniegt attiecīgi 1 250 kg vai 5 %.

3.   Kad vien kopējais daudzums sugām, uz kurām attiecas piezvejas ierobežojumi, katrā nozvejā pārsniedz ierobežojumus, kas noteikti 2. punktā, lai kuru no tiem piemēro, kuģi nekavējoties pārvietojas minimāli piecas jūras jūdzes no iepriekšējās nozvejas stāvokļa. Kad vien kopējais daudzums sugām, uz kurām attiecas piezvejas ierobežojumi, katrā nākamajā nozvejā pārsniedz minētos ierobežojumus, kuģi atkal nekavējoties pārvietojas minimāli piecas jūras jūdzes no iepriekšējās nozvejas stāvokļa un neatgriežas šajā zonā vismaz 48 stundas.

4.   Attiecībā uz kuģiem, kas zvejo garneles (Pandalus borealis), gadījumā, ja visu ID pielikumā minēto sugu kopējā piezveja katrā nozvejā pārsniedz 5 % no svara rajonā 3M un 2,5 % rajonā 3L, kuģi nekavējoties pārvietojas minimāli piecas jūras jūdzes no iepriekšējās nozvejas stāvokļa.

5.   Garneļu nozvejas neizmanto dziļūdens sugu piezvejas līmeņu aprēķināšanai.

29. pants

Zivs minimālais lielums

Zivis no NAFO uzraudzības rajona, kurām nav tāds lielums, kāds noteikts XI pielikumā, nedrīkst apstrādāt, atstāt uz kuģa, pārsūtīt, izkraut, pārvadāt, uzglabāt, pārdot, izlikt aplūkošanai vai piedāvāt pārdošanai, bet tās nekavējoties atgriež jūrā. Ja nozvejoto zivju daudzums, kurām nav vajadzīgā lieluma, pārsniedz 10 % no kopējā daudzuma, kuģis pirms zvejas turpināšanas pārvietojas vismaz piecu jūras jūdžu attālumā no jebkura iepriekšējās nozvejas stāvokļa. Par ikvienu apstrādātu zivi, uz ko attiecas minimālā zivs lieluma prasības, kas ir īsāka par ekvivalentu XI pielikumā, uzskata, ka tās izcelsme ir no zivs, kas ir zem minimālā zivs lieluma.

3. IEDAĻA

Kontroles pasākumi

30. pants

Produkta marķēšana un atsevišķa kraušana

1.   Visas apstrādātās zivis, kas nozvejotas NAFO uzraudzības rajonā, marķē tādā veidā, lai katra suga un produktu kategorija būtu identificējama. Tās arī marķē kā nozvejotas NAFO uzraudzības rajonā.

2.   Visas garneles, kas nozvejotas rajonā 3L un viss melnais paltuss, kas nozvejots apakšzonā 2 un rajonos 3KLMNO, marķē kā nozvejotas šajos attiecīgajos rajonos.

3.   Tās pašas sugas lomus izvieto nepārprotami atsevišķi no citu sugu lomiem. Visus lomus, kas nozvejoti NAFO uzraudzības rajonā, novieto atsevišķi no lomiem, kas nozvejoti ārpus šā rajona.

Lomus var novietot vairāk nekā vienā kravas telpas daļā, bet katrā kravas telpas daļā, kur loms ir izvietots, to tur nepārprotami atsevišķi no citu sugu lomiem, izmantojot plastmasu, finieri, tīklu utt.

31. pants

Produkcijas kuģa žurnāls un izkraušanas plāns

1.   Papildus tam, lai atbilstu Regulas (EEK) Nr. 2847/93 6., 8., 11., un 12. pantam, kuģu kapteiņi kuģa žurnālā ieraksta šīs regulas XII pielikumā minēto informāciju.

2.   Katra dalībvalsts pirms katra mēneša 15. datuma datorrakstā paziņo Komisijai par krājumu daudzumiem, kuri norādīti XIII pielikumā, kuri izkrauti krastā iepriekšējā mēneša laikā, un paziņo jebkuru saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2847/93 11. un 12. pantu saņemto informāciju.

3.   Kopienas kuģa kapteinis attiecībā uz to sugu lomiem, kas minētas ID pielikumā, veic ierakstus:

| a) | produkcijas kuģa žurnālā, kurā katrai sugai norādīta tās kopējā produkcija; |
| --- | --- |

a)

produkcijas kuģa žurnālā, kurā katrai sugai norādīta tās kopējā produkcija;

| b) | kraušanas plānā, kas parāda dažādu sugu izvietojumu kravas telpās, kā arī katras sugas daudzumu uz kuģa pēc produkta svara, kas norādīts kilogramos. |
| --- | --- |

b)

kraušanas plānā, kas parāda dažādu sugu izvietojumu kravas telpās, kā arī katras sugas daudzumu uz kuģa pēc produkta svara, kas norādīts kilogramos.

4.   Produkcijas kuģa žurnālu un kraušanas plānu, kas minēti 3. punktā, katru dienu atjauno par iepriekšējo dienu, rēķinot no plkst. 00.00 (UTC) līdz plkst. 24.00 (UTC), un glabā uz kuģa, kamēr tas netiek pilnībā izkrauts.

5.   Kuģa kapteinis sniedz nepieciešamo atbalstu kuģa žurnālā uzrādīto daudzumu un apstrādāto produktu pārbaudes veikšanai.

32. pants

Tīkli

Kad veic specializēto zveju attiecībā uz vienu vai vairākām sugām, kas minētas IX pielikumā, kuģiem nav tīkli, kuru acu izmērs ir mazāks nekā tas, kas noteikts 26. pantā. Tomēr kuģi, kas zvejo tā paša brauciena gaitā rajonos, kas nav NAFO uzraudzības rajons, var šādus tīklus turēt uz kuģa, nodrošinot, ka tie ir droši piestiprināti un nokrauti, un nav pieejami tūlītējai izmantošanai, proti:

| a) | tīkli ir atvienoti no to dēļiem un to vilkšanas vai tralēšanas kabeļiem un virvēm; un |
| --- | --- |

a)

tīkli ir atvienoti no to dēļiem un to vilkšanas vai tralēšanas kabeļiem un virvēm; un

| b) | tīkli, kas atrodas uz vai virs klāja, ir droši nostiprināti pie virsbūves daļas. |
| --- | --- |

b)

tīkli, kas atrodas uz vai virs klāja, ir droši nostiprināti pie virsbūves daļas.

33. pants

Pārkraušana

Kopienas kuģi neveic pārkraušanas darbības NAFO uzraudzības rajonā, ja vien tie no savām kompetentajām iestādēm nav saņēmuši iepriekšēju atļauju šādai darbībai.

34. pants

Zvejas intensitātes kontrole

1.   Katra dalībvalsts veic nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka to kuģu zvejas intensitāte, kas minēta 25. pantā, ir proporcionāla zvejas iespējām, kas pieejamas šai NAFO uzraudzības rajonā.

2.   Dalībvalstis nosūta Komisijai zvejas plānus to kuģiem, kas zvejo sugas NAFO uzraudzības rajonā, ne vēlāk kā līdz 2005. gada 31. janvārim vai pēc tam vismaz 30 dienas pirms šādu darbību uzsākšanas. Zvejas plānā, inter alia, norāda kuģi vai kuģus, kuri nodarbosies ar zveju, un plānoto zvejas dienu skaitu NAFO uzraudzības rajonā.

Dalībvalstis orientējoši informē Komisiju par kuģu paredzētajām darbībām citos apgabalos.

Zvejas plāns atspoguļo kopējo nozvejas intensitāti, kas tiks izvērsta, ņemot vērā zveju saistībā ar zvejas iespējām, kas pieejamas dalībvalstij, kura izdara paziņojumu.

Dalībvalstis ne vēlāk kā līdz 2005. gada 31. decembrim ziņo Komisijai par savu zvejas plānu īstenošanu, ietverot to kuģu skaitu, kas faktiski iesaistīti zvejniecībā, un kopējo zvejoto dienu skaitu.

4. IEDAĻA

Īpaši noteikumi ziemeļu garnelēm

35. pants

Ziemeļu garneļu zvejošana

Katra dalībvalsts ik dienas ziņo Komisijai par ziemeļu garneļu (Pandalus borealis) daudzumu, ko NAFO uzraudzības rajona 3L rajonā nozvejojuši kuģi, kas kuģo ar Kopienas karogu un ir reģistrēti Kopienā. Visas zvejas darbības notiek dziļumā, kas pārsniedz 200 metrus un ir ierobežotas līdz vienam kuģim katrai dalībvalsti vienlaikus.

5. IEDAĻA

Īpaši noteikumi melnā paltusa atjaunošanas plānam

36. pants

Aizliegums attiecībā uz melno paltusu

Kopienas zvejas kuģiem ir aizliegts zvejot melno paltusu NAFO apakšrajonā 2 un rajonos 3KLMNO un atstāt uz klāja, pārkraut vai izkraut šajā zonā nozvejoto melno paltusu, ja tiem nav īpašas zvejas atļaujas, kuru izsniegusi dalībvalsts, ar kuras karogu tie kuģo.

37. pants

Kuģu saraksts

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka kuģi, kuriem ir jāizsniedz 36. pantā minētās īpašās zvejas atļaujas, ir ietverti sarakstā, kur minēts to nosaukums un iekšējais numurs, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 26/2004 I pielikumā. Dalībvalstis izsniedz īpašu zvejas atļauju tikai tad, ja kuģis reģistrēts NAFO kuģu reģistrā.

2.   Katra dalībvalsts nosūta Komisijai datorrakstā sarakstu, kas noteikts 1. punktā, un visus turpmākos labojumus.

3.   Labojumus 1. punktā noteiktajam sarakstam iesniedz Komisijai vismaz piecas dienas pirms datuma, kad šim sarakstam jaunpievienots kuģis iebrauc apakšrajonā 2 un rajonos 3KLMNO. Komisija sarakstu nekavējoties nosūta NAFO sekretariātam.

4.   Katra dalībvalsts veic nepieciešamos pasākumus, lai sadalītu tās kvotu melnajam paltusam starp tās kuģiem, kas ietverti 1. punktā minētajā sarakstā. Dalībvalstis informē Komisiju par kvotu sadalījumu ne vēlāk kā 15 dienas pēc šīs regulas stāšanās spēkā.

38. pants

Ziņojumi

1.   Kuģu kapteiņi, kas minēti 37. panta 2. punktā, iesniedz karoga dalībvalstij šādus ziņojumus:

| a) | melnā paltusa daudzums, kas paliek uz klāja, kad Kopienas kuģis iebrauc apakšrajonā 2 un rajonos 3KLMNO. Šo ziņojumu iesniedz ne ātrāk kā 12 stundas un ne vēlāk kā 6 stundas pirms katras kuģa iebraukšanas šajā zonā; |
| --- | --- |

a)

melnā paltusa daudzums, kas paliek uz klāja, kad Kopienas kuģis iebrauc apakšrajonā 2 un rajonos 3KLMNO. Šo ziņojumu iesniedz ne ātrāk kā 12 stundas un ne vēlāk kā 6 stundas pirms katras kuģa iebraukšanas šajā zonā;

| b) | melnā paltusa katras nedēļas nozveja. Šo ziņojumu pirmoreiz iesniedz ne vēlāk kā septītās dienas beigās pēc kuģa iebraukšanas apakšrajonā 2 un rajonos 3KLMNO, vai, ja zvejas braucieni ilgst vairāk nekā septiņas dienas, vēlākais pirmdienā lomiem, kas nozvejoti apakšrajonā 2 un rajonos 3KLMNO iepriekšējās nedēļas laikā, kas beidzas svētdien pusnaktī; |
| --- | --- |

b)

melnā paltusa katras nedēļas nozveja. Šo ziņojumu pirmoreiz iesniedz ne vēlāk kā septītās dienas beigās pēc kuģa iebraukšanas apakšrajonā 2 un rajonos 3KLMNO, vai, ja zvejas braucieni ilgst vairāk nekā septiņas dienas, vēlākais pirmdienā lomiem, kas nozvejoti apakšrajonā 2 un rajonos 3KLMNO iepriekšējās nedēļas laikā, kas beidzas svētdien pusnaktī;

| c) | melnā paltusa daudzums, kas tiek turēts uz klāja, kad kuģis izbrauc no apakšrajona 2 un rajoniem 3KLMNO. Šo ziņojumu iesniedz ne ātrāk kā 12 stundas un ne vēlāk kā 6 stundas pirms katras kuģa izbraukšanas no šīs zonas, un tajā ietver zvejas dienu skaitu un kopējo nozveju šajā zonā; |
| --- | --- |

c)

melnā paltusa daudzums, kas tiek turēts uz klāja, kad kuģis izbrauc no apakšrajona 2 un rajoniem 3KLMNO. Šo ziņojumu iesniedz ne ātrāk kā 12 stundas un ne vēlāk kā 6 stundas pirms katras kuģa izbraukšanas no šīs zonas, un tajā ietver zvejas dienu skaitu un kopējo nozveju šajā zonā;

| d) | daudzums, kas iekrauts un izkrauts katras melnā paltusa pārkraušanas laikā, kad kuģis uzturas apakšrajonā 2 un rajonos 3KLMNO. Šos ziņojumus iesniedz ne vēlāk kā 24 stundas pēc pārkraušanas pabeigšanas. |
| --- | --- |

d)

daudzums, kas iekrauts un izkrauts katras melnā paltusa pārkraušanas laikā, kad kuģis uzturas apakšrajonā 2 un rajonos 3KLMNO. Šos ziņojumus iesniedz ne vēlāk kā 24 stundas pēc pārkraušanas pabeigšanas.

2.   Dalībvalstis pēc saņemšanas iesniedz Komisijai 1. punkta a), c) un d) apakšpunktā noteiktos ziņojumus.

3.   Kad tiek uzskatīts, ka melnā paltusa nozveja, kas paziņota saskaņā ar 2. punktu, ir pārsniegusi 70 % no dalībvalstīm piešķirtās kvotas, kuģu kapteiņi ik pēc trim dienām iesniedz ziņojumus, kas attiecas uz 1. punkta b) apakšpunktu.

39. pants

Norādītās ostas

1.   Aizliegts izkraut krastā jebkuru daudzumu melnā paltusa jebkurā citā vietā, kas nav ostas, kuras ir noteikušas NAFO Līgumslēdzējas puses. Melnā paltusa izkraušana ostās, kas nav Līgumslēdzēju pušu ostas, ir aizliegta.

2.   Dalībvalstis nosaka ostas, kurās var notikt melnā paltusa izkraušana, un nosaka saistītās pārbaudes un uzraudzības procedūras, ietverot noteikumus un nosacījumus melnā paltusa daudzumu reģistrēšanai un ziņošanai par to katrā izkraušanā.

3.   Dalībvalstis 15 dienu laikā no šīs regulas spēkā stāšanās dienas iesniedz Komisijai norādīto ostu sarakstu, un pēc tam 15 dienu laikā saistītās pārbaudes un uzraudzības procedūras, kas minētas 2. punktā. Komisija šo informāciju nekavējoties nosūta NAFO sekretariātam.

4.   Komisija nekavējoties nosūta visām dalībvalstīm 2. punktā minēto norādīto ostu, kā arī citu NAFO Līgumslēdzēju pušu norādītos ostu sarakstu.

40. pants

Pārbaude ostā

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka visi kuģi, kas iebrauc norādītajā ostā izkraut un/ vai pārkraut melno paltusu, kas nozvejots NAFO apakšrajonā 2 un rajonos 3 KLMNO, tiek pakļauti pārbaudei ostā saskaņā ar NAFO ostas pārbaudes shēmu.

2.   Ir aizliegts izkraut un/ vai pārkraut lomus no kuģiem, kas minēti 1. punktā, kamēr nav ieradušies inspektori.

3.   Visu izkrauto daudzumu pirms pārvešanas uz saldētavu vai uz citu galamērķi nosver pa sugām.

4.   Dalībvalstis septiņu darba dienu laikā no datuma, kad pārbaude tika pabeigta, iesniedz NAFO sekretariātam, ar kopiju Komisijai, attiecīgo ostas pārbaudes ziņojumu.

41. pants

Izkraušanas un pārkraušanas aizliegšana kuģiem, kas nav Līgumslēdzēju pušu kuģi

Dalībvalstis nodrošina, ka melnā paltusa izkraušana un pārkraušana no kuģiem, kas nav Līgumslēdzēju pušu kuģi, kuri ir iesaistīti zvejas darbībās NAFO uzraudzības rajonā, ir aizliegta.

42. pants

Zvejas pasākumu pārraudzība

Dalībvalstis vēlākais līdz 2005. gada 31. decembrim iesniedz Komisijai ziņojumu par pasākumu īstenošanu, kas noteikti no 36. līdz 41. pantam, ietverot kopējo zvejas dienu skaitu.

6. IEDAĻA

Īpašie noteikumi Atlantijas jūras asariem

43. pants

Atlantijas jūras asaru zvejniecība

1.   Katru otro pirmdienu tāda Kopienas kuģa kapteinis, kas zvejo Atlantijas jūras asari NAFO uzraudzības rajona apakšrajonā 2 un rajonos IF, 3Kun 3M, paziņo kompetentām to dalībvalstu iestādēm, ar kuru karogu kuģis kuģo vai kurās kuģis ir reģistrēts, par nozvejoto Atlantijas jūras asaru daudzumiem šajās zonās divu nedēļu laikā, kas beidzas iepriekšējā svētdienā plkst. 12 pusnaktī.

Kad kopējā nozveja sasniedz 50 % no KPN, paziņojumu sniedz katru nedēļu pirmdienā.

2.   Dalībvalstis ziņo Komisijai katru otro otrdienu pirms plkst. 12 pusdienlaikā par divu nedēļu laikposmu, kas beidzas iepriekšējā svētdienā plkst. 12 pusnaktī, par to kuģu nozvejotajiem Atlantijas jūras asara daudzumiem NAFO uzraudzības rajona apakšrajonā 2 un rajonos IF, 3K un 3M, kas kuģo ar to karogiem un ir reģistrēti to teritorijā.

Kad kopējā nozveja sasniedz 50 % no KPN, ziņojumus nosūta katru nedēļu.

VII NODAĻA

ĪPAŠI NOTEIKUMI KOPIENAS KUĢIEM, KAS ZVEJO CCAMLR APGABALĀ

1. IEDAĻA

Ierobežojumi un informācijas prasības attiecībā uz kuģi

44. pants

Aizliegumi un nozvejas ierobežojumi

1.   Specializētā to sugu zveja, kas norādītas XIV pielikumā, ir aizliegta minētajā pielikumā norādītajās zonās un laikposmos.

2.   Jaunai un pētnieciskai zvejai nozvejas un piezvejas ierobežojumi, kas norādīti XV pielikumā, attiecas uz minētajā pielikumā norādītajiem apakšrajoniem.

45. pants

Informācijas prasības attiecībā uz kuģiem, kam atļauts zvejot CCAMLR apgabalā

1.   Papildus informācijas prasībām attiecībā uz apstiprinātajiem kuģiem, kas noteiktas Regulas (EK) Nr. 601/2004 3. panta 2. punktā, dalībvalstis attiecībā uz šiem kuģiem, sākot ar 2005. gada 1. augustu, Komisijai dara zināmu šādu informāciju:

| a) | kuģa IMO numurs (ja izdots); |
| --- | --- |

a)

kuģa IMO numurs (ja izdots);

| b) | iepriekšējais karogs, ja tāds ir; |
| --- | --- |

b)

iepriekšējais karogs, ja tāds ir;

| c) | starptautiskais radio izsaukuma signāls; |
| --- | --- |

c)

starptautiskais radio izsaukuma signāls;

| d) | kuģa īpašnieka(-u) un ikviena īpašuma beneficiāra(-u), vārds un adrese, ja zināms; |
| --- | --- |

d)

kuģa īpašnieka(-u) un ikviena īpašuma beneficiāra(-u), vārds un adrese, ja zināms;

| e) | kuģa veids; |
| --- | --- |

e)

kuģa veids;

| f) | kur un kad uzbūvēts; |
| --- | --- |

f)

kur un kad uzbūvēts;

| g) | garums; |
| --- | --- |

g)

garums;

| h) | krāsaina kuģa fotogrāfija, kas sastāv no:






  i) | vienas fotogrāfijas, kas nav mazāka par 12 × 7 cm, kas parāda kuģa labo bortu visā tā garumā un visas konstruktīvās iezīmes; |
| --- | --- | --- |

h)

krāsaina kuģa fotogrāfija, kas sastāv no:

i)

vienas fotogrāfijas, kas nav mazāka par 12 × 7 cm, kas parāda kuģa labo bortu visā tā garumā un visas konstruktīvās iezīmes;

| ii) | vienas fotogrāfijas, kas nav mazāka par 12 × 7 cm, kas parāda kuģa kreiso bortu visā tā garumā un visas konstruktīvās iezīmes; |
| --- | --- |

ii)

vienas fotogrāfijas, kas nav mazāka par 12 × 7 cm, kas parāda kuģa kreiso bortu visā tā garumā un visas konstruktīvās iezīmes;

| iii) | vienas fotogrāfijas, kas nav mazāka par 12 × 7 cm, kas parāda kuģa pakaļgalu, kas fotografēta tieši no kuģa pakaļgala; |
| --- | --- |

iii)

vienas fotogrāfijas, kas nav mazāka par 12 × 7 cm, kas parāda kuģa pakaļgalu, kas fotografēta tieši no kuģa pakaļgala;

| i) | pasākumus, kas veikti, lai nodrošinātu pret viltojumiem drošu uz kuģa uzstādīto satelīta monitora kontroles iekārtu darbību. |
| --- | --- |

i)

pasākumus, kas veikti, lai nodrošinātu pret viltojumiem drošu uz kuģa uzstādīto satelīta monitora kontroles iekārtu darbību.

2.   No 2005. gada 1. augusta dalībvalstis, ciktāl tas ir iespējams, Komisijai dara zināmu arī šādu informāciju, kas attiecas kuģiem, kam atļauts zvejot CCAMLR rajonā:

| a) | kuģa operatora vārds un adrese, ja tā atšķiras no kuģa īpašnieka(u) vārda un adreses; |
| --- | --- |

a)

kuģa operatora vārds un adrese, ja tā atšķiras no kuģa īpašnieka(u) vārda un adreses;

| b) | kuģa kapteiņa un, attiecīgā gadījumā, zvejas meistara vārds un tautība; |
| --- | --- |

b)

kuģa kapteiņa un, attiecīgā gadījumā, zvejas meistara vārds un tautība;

| c) | zvejas metodes vai metožu veids; |
| --- | --- |

c)

zvejas metodes vai metožu veids;

| d) | bimss (m); |
| --- | --- |

d)

bimss (m);

| e) | bruto reģistrētā kravnesība; |
| --- | --- |

e)

bruto reģistrētā kravnesība;

| f) | kuģa sakaru veidi un numuri (INMARSAT A, B un C numuri); |
| --- | --- |

f)

kuģa sakaru veidi un numuri (INMARSAT A, B un C numuri);

| g) | parastais kuģa komandas personālsastāvs; |
| --- | --- |

g)

parastais kuģa komandas personālsastāvs;

| h) | galvenā dzinēja vai dzinēju jauda (kW); |
| --- | --- |

h)

galvenā dzinēja vai dzinēju jauda (kW);

| i) | celtspēja (tonnas), zivju tilpņu skaits un to ietilpība (m3); |
| --- | --- |

i)

celtspēja (tonnas), zivju tilpņu skaits un to ietilpība (m3);

| j) | jebkura cita informācija (piem., ledus klasifikācija), kas tiek uzskatīta par nepieciešamu. |
| --- | --- |

j)

jebkura cita informācija (piem., ledus klasifikācija), kas tiek uzskatīta par nepieciešamu.

2. IEDAĻA

Pētnieciskā zveja

46. pants

Piedalīšanās pētnieciskajā zvejā

1.   Zvejas kuģi, kas kuģo ar Spānijas karogu un reģistrēti Spānijā, un ir pieteikti CCAMLR, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 601/2004 7. pantu var piedalīties pētnieciskajā Dissostichus spp āķu — jedu zvejā apakšrajonā FAO 88.1 un rajonos 58.4.1, 58.4.2, 58.4.3a) ārpus valsts jurisdikcijas rajoniem, un 58.4.3b) ārpus valsts jurisdikcijas rajoniem.

2.   Rajonos 58.4.3a) un 58.4.3b) vienlaikus nedrīkst zvejot vairāk kā viens zvejas kuģis.

3.   Ņemot vērā apakšrajonu 88.1 un rajonus 58.4.1 un 58.4.2, kopējais nozvejas un piezvejas līmenis apakšrajonam un rajonam un to sadalījums starp maza mēroga pētniecības vienībām (SSRUs) katrā no tiem ir noteikts XV pielikumā. Zveja katrā SSRU beidzas, kad ziņotā nozveja sasniedz norādīto nozvejas ierobežojumu, un SSRU aizver līdz sezonas beigām.

4.   Zveja notiek lielā ģeogrāfiskā un batimetriskā diapazonā, lai būtu iespējams iegūt informāciju, kas nepieciešama, lai noteiktu zvejniecības iespējas un izvairītos no pārmērīgas nozvejas un zvejas intensitātes koncentrācijas. Tomēr zveja rajonos 58.4.1 un 58.4.2 ir aizliegta dziļumos, kas mazāki par 550 m.

47. pants

Ziņošanas sistēmas

Zvejas kuģi, kas piedalās pētnieciskajā zvejā, kura minēta 46. pantā, izmanto šādas nozvejas un intensitātes ziņojumu sistēmas:

| a) | piecu dienu nozveja un intensitātes ziņojumu sistēma, kas noteikta Regulas (EK) Nr. 601/2004 12. pantā, izņemot to, ka dalībvalstis nozvejas un intensitātes ziņojumus iesniedz Komisijai tūlītējai nosūtīšanai CCAMLR ne vēlāk kā divas darba dienas pēc katra ziņojuma laikposma beigām. Apakšrajonā 88.1 un rajonos 58.4.1 un58.42 ziņošanu veiks maza mēroga pētniecības vienības; |
| --- | --- |

a)

piecu dienu nozveja un intensitātes ziņojumu sistēma, kas noteikta Regulas (EK) Nr. 601/2004 12. pantā, izņemot to, ka dalībvalstis nozvejas un intensitātes ziņojumus iesniedz Komisijai tūlītējai nosūtīšanai CCAMLR ne vēlāk kā divas darba dienas pēc katra ziņojuma laikposma beigām. Apakšrajonā 88.1 un rajonos 58.4.1 un58.42 ziņošanu veiks maza mēroga pētniecības vienības;

| b) | katra mēneša nelielā mēroga nozvejas un intensitātes ziņošanas sistēma, kas noteikta Regulas (EK) Nr. 601/2004 13. pantā; |
| --- | --- |

b)

katra mēneša nelielā mēroga nozvejas un intensitātes ziņošanas sistēma, kas noteikta Regulas (EK) Nr. 601/2004 13. pantā;

| c) | ziņo par izkrauto Dissostichus eleginoides un Dissostichus mawsoni kopējo skaitu un svaru, ieskaitot tos, kas ir “recekļainas miesas” stāvoklī. |
| --- | --- |

c)

ziņo par izkrauto Dissostichus eleginoides un Dissostichus mawsoni kopējo skaitu un svaru, ieskaitot tos, kas ir “recekļainas miesas” stāvoklī.

48. pants

Īpašās prasības

1.   Pētnieciskās zvejas, kas minētas 46. pantā, veic saskaņā ar 8. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 600/2004 (2004. gada 22. marts), ar ko nosaka dažus tehniskus pasākumus attiecībā uz zvejas darbībām apgabalā, uz kuru attiecas Antarktikas ūdeņu dzīvo resursu saglabāšanas konvencija (29), ņemot vērā pasākumus jūras putnu nejaušās mirstības samazināšanai, zvejojot ar āķu jedām. Papildus šiem pasākumiem:

| a) | atkritumu izmešana šajās zvejniecībās ir aizliegta; |
| --- | --- |

a)

atkritumu izmešana šajās zvejniecībās ir aizliegta;

| b) | kuģus, kas piedalās pētnieciskajās zvejās rajonos 58.4.1 un 58.4.2, kuri atbilst CCAMLR protokoliem (A, B vai C) par āķu jedu atsvariem, atbrīvo no nakts uzstādīšanas prasības; tomēr kuģi, kuri noķer kopsummā trīs (3) jūras putnus, nekavējoties atgriežas pie nakts uzstādīšanas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 601/2004 8. pantu; |
| --- | --- |

b)

kuģus, kas piedalās pētnieciskajās zvejās rajonos 58.4.1 un 58.4.2, kuri atbilst CCAMLR protokoliem (A, B vai C) par āķu jedu atsvariem, atbrīvo no nakts uzstādīšanas prasības; tomēr kuģi, kuri noķer kopsummā trīs (3) jūras putnus, nekavējoties atgriežas pie nakts uzstādīšanas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 601/2004 8. pantu;

| c) | kuģi, kas piedalās pētnieciskajā zvejā apakšrajonā 88.1 un rajonos 58.4.3a) un 58.4.3b), kuri noķer kopsummā trīs (3) jūras putnus, nekavējoties pārtrauc zveju, un tiem nav atļauts zvejot ārpus parastās zvejas sezonas līdz 2004/2005. gada sezonas beigām. |
| --- | --- |

c)

kuģi, kas piedalās pētnieciskajā zvejā apakšrajonā 88.1 un rajonos 58.4.3a) un 58.4.3b), kuri noķer kopsummā trīs (3) jūras putnus, nekavējoties pārtrauc zveju, un tiem nav atļauts zvejot ārpus parastās zvejas sezonas līdz 2004/2005. gada sezonas beigām.

2.   Uz zvejas kuģiem, kas piedalās pētnieciskajā zvejā FAO apakšrajonā 88.1, attiecas šādas papildu prasības:

| a) | kuģiem ir aizliegts izmest:






  i) | naftas produktus vai degvielas produktus, vai naftas pārpalikumus jūrā, izņemot tos, kas atļauti MARPOL 73/78 (Starptautiskā konvencija par piesārņojuma novēršanu no kuģiem) I pielikumā; |
| --- | --- | --- |

a)

kuģiem ir aizliegts izmest:

i)

naftas produktus vai degvielas produktus, vai naftas pārpalikumus jūrā, izņemot tos, kas atļauti MARPOL 73/78 (Starptautiskā konvencija par piesārņojuma novēršanu no kuģiem) I pielikumā;

| ii) | atkritumus; |
| --- | --- |

ii)

atkritumus;

| iii) | pārtikas atkritumus, kas nevar iziet caur filtru ar atvērumiem, kuri nav lielāki par 25 mm; |
| --- | --- |

iii)

pārtikas atkritumus, kas nevar iziet caur filtru ar atvērumiem, kuri nav lielāki par 25 mm;

| iv) | mājputnu gaļu vai tās sastāvdaļas (tostarp olu čaumalas); |
| --- | --- |

iv)

mājputnu gaļu vai tās sastāvdaļas (tostarp olu čaumalas);

| v) | notekūdeni 12 jūras jūdžu attālumā no zemes vai ledājiem, vai notekūdeni, ja kuģis brauc ar ātrumu, kas mazāks par 4 mezgliem; |
| --- | --- |

v)

notekūdeni 12 jūras jūdžu attālumā no zemes vai ledājiem, vai notekūdeni, ja kuģis brauc ar ātrumu, kas mazāks par 4 mezgliem;

| vi) | dedzināšanas pelnus. |
| --- | --- |

vi)

dedzināšanas pelnus.

| b) | apakšrajonā 88.1 neieved dzīvus mājputnus vai citus dzīvus putnus, un no apakšrajona 88.1 aizvāc apstrādātus mājputnus, kas nav apēsti; |
| --- | --- |

b)

apakšrajonā 88.1 neieved dzīvus mājputnus vai citus dzīvus putnus, un no apakšrajona 88.1 aizvāc apstrādātus mājputnus, kas nav apēsti;

| c) | Dissostichus spp. zveja apakšrajonā 88.1 ir aizliegta 10 jūras jūdzes no Bolenī salu krasta. |
| --- | --- |

c)

Dissostichus spp. zveja apakšrajonā 88.1 ir aizliegta 10 jūras jūdzes no Bolenī salu krasta.

49. pants

Tralējumu definīcija

1.   Šajā iedaļā tralis nozīmē vienu vai vairāku jedu uzstādīšanu vienā vietā. Precīzu traļa ģeogrāfisko stāvokli nosaka jedas vai jedu vidus punkts, kas izvietots ziņošanai par nozveju un intensitāti.

2.   Lai tralis tiktu definēts kā pētniecības tralis:

| a) | katrs pētniecības tralis ir atdalīts no otra pētniecības traļa ar ne mazāk kā 5 jūras jūdzēm, attālums jāmēra no katra pētniecības traļa ģeogrāfiskā viduspunkta; |
| --- | --- |

a)

katrs pētniecības tralis ir atdalīts no otra pētniecības traļa ar ne mazāk kā 5 jūras jūdzēm, attālums jāmēra no katra pētniecības traļa ģeogrāfiskā viduspunkta;

| b) | katrs tralis ietver vismaz 3 500 āķus un ne vairāk kā 10 000 āķus; tas var veidot vairākas atsevišķas jedas, kas izliktas tajā pašā vietā; |
| --- | --- |

b)

katrs tralis ietver vismaz 3 500 āķus un ne vairāk kā 10 000 āķus; tas var veidot vairākas atsevišķas jedas, kas izliktas tajā pašā vietā;

| c) | katram āķu jedas tralim ir mirkšanas laiks, kas nav mazāks par sešām stundām, kas tiek mērīts no uzstādīšanas procesa pabeigšanas laika līdz tralēšanas procesa sākumam. |
| --- | --- |

c)

katram āķu jedas tralim ir mirkšanas laiks, kas nav mazāks par sešām stundām, kas tiek mērīts no uzstādīšanas procesa pabeigšanas laika līdz tralēšanas procesa sākumam.

50. pants

Izpētes plāni

Zvejas kuģi, kas piedalās pētnieciskajā zvejā, kas minēta 46. pantā, īsteno pētniecības plānus katrā un visos SSRUs, kuros FAO apakšrajons 88.1 un rajoni 58.4.1 un 58.4.2 ir sadalīti. Pētniecības plānu īsteno šādi:

| a) | pirmās iepeldēšanas laikā SSRU pirmos 10 tralējumus, kas apzīmēti kā “pirmās sērijas”, apzīmē kā “pētniecības tralējumi” saskaņā ar kritērijiem, kas izklāstīti 49. panta 2. punktā; |
| --- | --- |

a)

pirmās iepeldēšanas laikā SSRU pirmos 10 tralējumus, kas apzīmēti kā “pirmās sērijas”, apzīmē kā “pētniecības tralējumi” saskaņā ar kritērijiem, kas izklāstīti 49. panta 2. punktā;

| b) | nākamie 10 tralējumi vai 10 nozvejas tonnas, lai kurš sprūda līmenis sasniegts, tiek apzīmēti kā “otrās sērijas”. Tralējumu otrās sērijās, kuģa kapteinim rīkojoties piesardzīgi, var tikt zvejotas kā daļa no parastas pētnieciskās zvejas. Tomēr, nodrošinot, ka tie atbilst 49. panta 2. punkta prasībām, šos tralējumus var apzīmēt arī kā pētniecības tralējumus; |
| --- | --- |

b)

nākamie 10 tralējumi vai 10 nozvejas tonnas, lai kurš sprūda līmenis sasniegts, tiek apzīmēti kā “otrās sērijas”. Tralējumu otrās sērijās, kuģa kapteinim rīkojoties piesardzīgi, var tikt zvejotas kā daļa no parastas pētnieciskās zvejas. Tomēr, nodrošinot, ka tie atbilst 49. panta 2. punkta prasībām, šos tralējumus var apzīmēt arī kā pētniecības tralējumus;

| c) | pēc pirmās un otrās tralējumu sērijas pabeigšanas, ja kuģa kapteinis vēlas turpināt zvejot SSRU, kuģim jāuzsāk “trešā sērija”, kas noved kopsummā pie 20 pētniecības tralējumiem, kuri paveikti trīs sērijās. Trešo tralējumu sēriju pabeidz tā paša apmeklējuma laikā kā otrā un trešā sērija SSRU; |
| --- | --- |

c)

pēc pirmās un otrās tralējumu sērijas pabeigšanas, ja kuģa kapteinis vēlas turpināt zvejot SSRU, kuģim jāuzsāk “trešā sērija”, kas noved kopsummā pie 20 pētniecības tralējumiem, kuri paveikti trīs sērijās. Trešo tralējumu sēriju pabeidz tā paša apmeklējuma laikā kā otrā un trešā sērija SSRU;

| d) | pēc trešās sērijas 20 pētniecības tralējumu pabeigšanas, kuģis var turpināt zvejot SSRU; |
| --- | --- |

d)

pēc trešās sērijas 20 pētniecības tralējumu pabeigšanas, kuģis var turpināt zvejot SSRU;

| e) | SSRU A, B, C, E un G apakšrajonā 88.1, kur zvejošanai piemērotais jūras dibens ir mazāks nekā 15 000 km2, b), c) un d) punkts nav jāpiemēro, un pēc 10 pētniecības tralējumu pabeigšanas zvejas kuģis var turpināt zvejot SSRU. |
| --- | --- |

e)

SSRU A, B, C, E un G apakšrajonā 88.1, kur zvejošanai piemērotais jūras dibens ir mazāks nekā 15 000 km2, b), c) un d) punkts nav jāpiemēro, un pēc 10 pētniecības tralējumu pabeigšanas zvejas kuģis var turpināt zvejot SSRU.

51. pants

Datu savākšanas plāni

1.   Zvejas kuģi, kas piedalās pētnieciskajā zvejā, kura minēta 46. pantā, ievieš datu svākšanas plānus katrā un visās SSRU, kurās iedalīts FAO apakšrajons 88.1 un rajoni 58.4.1, un 58.4.2. Datu vākšanas plāns ietver šādus datus:

| a) | atrašanās vieta un jūras dziļums katra vada galā nozvejā; |
| --- | --- |

a)

atrašanās vieta un jūras dziļums katra vada galā nozvejā;

| b) | izlikšana, mērcēšana un nozvejas laiks; |
| --- | --- |

b)

izlikšana, mērcēšana un nozvejas laiks;

| c) | zivju skaits un sugas, kas uz virsmas tika pazaudētas; |
| --- | --- |

c)

zivju skaits un sugas, kas uz virsmas tika pazaudētas;

| d) | izlikto āķu skaits; |
| --- | --- |

d)

izlikto āķu skaits;

| e) | ēsmas veids; |
| --- | --- |

e)

ēsmas veids;

| f) | iebarošanas rezultāti (%); |
| --- | --- |

f)

iebarošanas rezultāti (%);

| g) | āķa veids; un |
| --- | --- |

g)

āķa veids; un

| h) | jūras un mākoņu apstākļi un mēness fāze vadu izlikšanas laikā. |
| --- | --- |

h)

jūras un mākoņu apstākļi un mēness fāze vadu izlikšanas laikā.

2.   Visus datus, kas minēti 1. punktā, vāc katrai pētniecības nozvejai; konkrēti, visas zivis pētniecības nozvejā līdz 100 zivīm tiek nomērītas, un tiek izveidoti vismaz 30 zivju paraugi bioloģiskiem pētījumiem. Kad nozvejotas vairāk nekā 100 zivis, zivju paraugu izveidē tiek izmantota nejaušības metode.

52. pants

Marķēšanas programma

Katrs zvejas kuģis, kas piedalās pētnieciskajās zvejā, kura minēta 46. pantā, īsteno šādu marķēšanas programmu:

| a) | Dissostichus spp. īpatņus marķē un atlaiž atpakaļ, ar koeficientu viens īpatnis uz tonnu no nozvejotā jēlsvara, kas nozvejots visas sezonas laikā, saskaņā ar CCAMLR marķēšanas protokolu. Kuģi pārtrauc marķēšanu tikai tad, kad tie iezīmējuši 500 īpatņus vai atstājuši zvejniecību, iezīmējot vienu īpatni uz tonnu nozvejotā jēlsvara; |
| --- | --- |

a)

Dissostichus spp. īpatņus marķē un atlaiž atpakaļ, ar koeficientu viens īpatnis uz tonnu no nozvejotā jēlsvara, kas nozvejots visas sezonas laikā, saskaņā ar CCAMLR marķēšanas protokolu. Kuģi pārtrauc marķēšanu tikai tad, kad tie iezīmējuši 500 īpatņus vai atstājuši zvejniecību, iezīmējot vienu īpatni uz tonnu nozvejotā jēlsvara;

| b) | programmas mērķis ir marķēt visu lielumu īpatņus, lai atbilstu viena īpatņa iezīmēšanas prasībām uz tonnu nozvejotā jēlsvara. Visus atlaistos īpatņus marķē dubulti, un atlaišana ietver pēc iespējas plašāku ģeogrāfisko apgabalu; |
| --- | --- |

b)

programmas mērķis ir marķēt visu lielumu īpatņus, lai atbilstu viena īpatņa iezīmēšanas prasībām uz tonnu nozvejotā jēlsvara. Visus atlaistos īpatņus marķē dubulti, un atlaišana ietver pēc iespējas plašāku ģeogrāfisko apgabalu;

| c) | visi marķējumi ir skaidri uzdrukāti ar unikālu sērijas numuru un atgriešanas adresi, lai varētu izsekot marķējuma izcelsmei, ja marķēto īpatni nozvejo atkārtoti; |
| --- | --- |

c)

visi marķējumi ir skaidri uzdrukāti ar unikālu sērijas numuru un atgriešanas adresi, lai varētu izsekot marķējuma izcelsmei, ja marķēto īpatni nozvejo atkārtoti;

| d) | visi atkārtoti nozvejotie īpatņi (t.i., nozvejotās zivis, kurās iepriekš ir ievietots žetons) netiek atkārtoti palaistas vaļā, pat ja tie ir bijuši brīvībā tikai uz īsu laikposmu; |
| --- | --- |

d)

visi atkārtoti nozvejotie īpatņi (t.i., nozvejotās zivis, kurās iepriekš ir ievietots žetons) netiek atkārtoti palaistas vaļā, pat ja tie ir bijuši brīvībā tikai uz īsu laikposmu;

| e) | visus atkārtoti nozvejotos īpatņus bioloģiski pārbauda (garums, svars, dzimums, gonādas stāvoklis) un elektroniski nofotografē, ja iespējams, atjauno otolītu un noņem marķējumu; |
| --- | --- |

e)

visus atkārtoti nozvejotos īpatņus bioloģiski pārbauda (garums, svars, dzimums, gonādas stāvoklis) un elektroniski nofotografē, ja iespējams, atjauno otolītu un noņem marķējumu;

| f) | visus būtiskos marķēšanas datus, jebkurus datus, kas reģistrē marķējumu otrreizēju nozvejošanu, nosūta CCAMLR formātā trīs mēnešu laikā pēc zvejas kuģa izbraukšanas no šīm zvejniecībām; |
| --- | --- |

f)

visus būtiskos marķēšanas datus, jebkurus datus, kas reģistrē marķējumu otrreizēju nozvejošanu, nosūta CCAMLR formātā trīs mēnešu laikā pēc zvejas kuģa izbraukšanas no šīm zvejniecībām;

| g) | visus būtiskos marķēšanas datus, jebkurus datus, kas reģistrē marķējumu otrreizēju nozvejošanu, un īpatņus no otrreizējas nozvejošanas, elektroniski nosūta CCAMLR formātā attiecīgai valsts marķējuma datu krātuvei, kā sīkāk izklāstīts CCAMLR marķēšanas protokolā. |
| --- | --- |

g)

visus būtiskos marķēšanas datus, jebkurus datus, kas reģistrē marķējumu otrreizēju nozvejošanu, un īpatņus no otrreizējas nozvejošanas, elektroniski nosūta CCAMLR formātā attiecīgai valsts marķējuma datu krātuvei, kā sīkāk izklāstīts CCAMLR marķēšanas protokolā.

53. pants

Zinātniskie novērotāji

Katram zvejas kuģim, kas piedalās pētnieciskajā zvejā, kura minēta 46. pantā, uz kuģa visu zvejas darbību laikā zvejas laikposmā ir vismaz divi zinātniskie novērotāji, no kuriem viens ir novērotājs, kurš iecelts saskaņā ar CCAMLR Starptautiskās zinātniskās novērošanas shēmu.

VIII NODAĻA

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

54. pants

Zinātniskā uzraudzība

1.   Šī regula neattiecas uz zvejas darbībām, kas tiek veiktas tikai zinātnisko pētījumu mērķiem, kurus veic saskaņā ar attiecīgās dalībvalsts atļauju un tās vadībā un par kuriem Komisija un dalībvalstis, kurās šis pētījums veikts, ir bijušas iepriekš informētas.

2.   Jūras organismi, kas nozvejoti 1. apakšpunktā minētajiem mērķiem, var tikt pārdoti, uzglabāti, izlikti apskatei vai piedāvāti pārdošanai, paredzot, ka:

| a) | tie atbilst standartiem, kas noteikti Regulas (EK) Nr. 850/98 XII pielikumā un mārketinga standartiem, kas pieņemti atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 104/2000 (1999. gada 17. decembris) par zvejniecības un akvakultūras produktu tirgu kopīgo organizāciju (30) 2. pantam, vai |
| --- | --- |

a)

tie atbilst standartiem, kas noteikti Regulas (EK) Nr. 850/98 XII pielikumā un mārketinga standartiem, kas pieņemti atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 104/2000 (1999. gada 17. decembris) par zvejniecības un akvakultūras produktu tirgu kopīgo organizāciju (30) 2. pantam, vai

| b) | tie ir tieši pārdoti nolūkā, kas nav lietošana pārtikā. |
| --- | --- |

b)

tie ir tieši pārdoti nolūkā, kas nav lietošana pārtikā.

55. pants

Datu nosūtīšana

Saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 2847/93 datus, kas attiecas uz nozvejoto krājumu daudzumu izkraušanu, dalībvalstis datorrakstā nosūta Komisijai, izmantojot krājumu kodus, kas izklāstīti katrā krājuma tabulā.

56. pants

Spēkā stāšanās

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2005. gada 1. janvāra.

Kur CCAMLR apgabala KPN ir noteikta laikposmiem, kas sākas pirms 2005. gada 1. janvāra, 44. pants stājas spēkā ar KPN pieteikuma attiecīgo laikposmu sākumu.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2004. gada 22. decembrī.

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

C. VEERMAN

---

(1)  OV L 358, 31.12.2002., 59. lpp.

1

(2)  OV L 70, 9.3.2004., 8. lpp.

2

(3)  OV L 150, 30.4.2004., 1. lpp.

3

(4)  OV L 115, 9.5.1996., 3. lpp.

4

(5)  OV L 226, 29.8.1980., 48. lpp.

5

(6)  OV L 226, 29.8.1980., 12. lpp.

6

(7)  OV L 29, 1.2.1985., 9. lpp.

7

(8)  OV L 137, 19.5.2001., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 831/2004 (OV L 127, 29.4.2004., 33. lpp.).

8

(9)  OV L 132, 21.5.1987., 9. lpp.

9

(10)  OV L 276, 10.10.1983., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1965/2001 (OV L 268, 9.10.2001., 23. lpp.).

10

(11)  OV L 261, 20.10.1993., 1 lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1954/2003 (OV L 289, 7.11.2003., 1. lpp.).

11

(12)  OV L 171, 6.7.1994., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 813/2004 (OV L 150, 30.4.2004., 32.pp.).

12

(13)  OV L 171, 6.7.1994., 7. lpp.

13

(14)  OV L 97, 1.4.2004., 16. lpp.

14

(15)  OV L 9, 15.1.1998., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 812/2004 (OV L 150, 30.4.2004., 12. lpp.).

15

(16)  OV L 125, 27.4.1998., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 602/2004 (OV L 97, 1.4.2004., 30. lpp.).

16

(17)  OV L 191, 7.7.1998., 10. lpp.

17

(18)  OV L 70, 9.3.2004., 8. lpp.

18

(19)  OV L 333, 20.12.2003., 17. lpp.

19

(20)  OV L 274, 25.9.1986., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 3259/94 (OV L 339, 29.12.1994., 11. lpp.).

20

(21)  OV L 137, 19.5.2001., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 831/2004 (OV L 127, 29.4.2004., 33. lpp.).

21

(22)  OV L 351, 28.12.2002., 6. lpp.

22

(23)  OV L 396, 31.12.2004., 4. lpp.

23

(24)  OV L 365, 31.12.1991., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1882/2003 (OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp.).

24

(25)  OV L 270, 13.11.1995., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1882/2003.

25

(26)  OV L 186, 28.7.1993., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1882/2003.

26

(27)  OV L 344, 31.12.2003., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1928/2004 (OV L 332, 6.11.2004., 5. lpp.).

27

(28)  OV L 5, 9.1.2004., 25. lpp.

28

(29)  OV L 97, 1.4.2004., 1. lpp.

29

(30)  OV L 17, 21.1.2000., 22. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar 2003. gada Pievienošanās aktu.

30

---

I PIELIKUMS

ZVEJAS IESPĒJAS, KAS PIEMĒROJAMAS KOPIENAS ZVEJAS KUĢIEM RAJONOS, KUR PASTĀV NOZVEJAS IEROBEŽOJUMI, UN TREŠO VALSTU KUĢIEM EK ŪDEŅOS, PĒC SUGĀM UN RAJONIEM (DZĪVSVARA TONNĀS, JA VIEN NAV NORĀDĪTS CITĀDI)

Šīs regulas 9. panta piemērošanas nolūkiem visi šajā pielikumā noteiktie zvejas ierobežojumi ir uzskatāmi par kvotām, un tāpēc uz tiem attiecas noteikumi, kas izklāstīti Regulā (EK) Nr. 2847/93 un jo īpaši tās 14. un 15. pantā.

Attiecībā uz katru rajonu zivju krājumi ir noteikti sugu latīņu nosaukumu alfabēta kārtībā. Šīs regulas nolūkā ir dota šāda sugas vārdu un latīņu nosaukumu atbilstību tabula:

| Sugas plaši pazīstams nosaukums | Alfa-3 kods | Zinātniskais nosaukums |
| --- | --- | --- |
| Baltā tunzivs | ALB | Thunnus alalunga |
| Beriksas | ALF | Beryx spp. |
| Paltuss | PLA | Hippoglossoides platessoides |
| Anšovs | ANE | Engraulis encrasicolus |
| Jūrasvelns | ANF | Lophiidae |
| Antarktiskā leduszivs | ANI | Champsocephalus gunnari |
| Patagonijas ilkņzivs | TOP | Dissostichus eleginoides |
| Atlantijas vilkzivs | CAT | Anarhichas lupus |
| Atlantijas paltuss | HAL | Hippoglossus hippoglossus |
| Atlantijas lasis | SAL | Salmo salar |
| Milzu haizivs | BSK | Cetorhinus maximus |
| Lielacu tunzivs | BET | Thunnus obesus |
| Dzeloņhaizivs | DCA | Deania calcea |
| Ogļzivs | BSF | Aphanopus carbo |
| Melnspuras leduszivs | SSI | Chaenocephalus aceratus |
| Zilā jūras līdaka | BLI | Molva dypterigia |
| Blue marlin | BUM | Makaira nigricans |
| Putasu | WHB | Micromesistius poutassou |
| Ziemeļu tunzivs | BFT | Thunnus thynnus |
| Menca | COD | Gadus morhua |
| Jūras mēle | SOL | Solea solea |
| Krabis | PAI | Paralomis spp. |
| Limanda | DAB | Limanda limanda |
| Plakanzivs | FLX | Pleuronectiformes |
| Plekste | FLX | Platichthys flesus |
| Bārdainais heks | FOX | Phycis spp. |
| Ziemeļatlantijas argentīna | ARU | Argentina silus |
| Melnais paltuss | GHL | Reinhardtius hippoglossoides |
| Makrurona | GRV | Macrourus spp. |
| Laternhaizivs | ETR | Etmopterus princeps |
| Pelēka menca | NOS | Lepidonotothen squamifrons |
| Pikša | HAD | Melanogrammus aeglefinus |
| Heks | HKE | Merluccius merluccius |
| Siļķe | HER | Clupea harengus |
| Stavrida | JAX | Trachurus spp. |
| Kūkumainā menca | NOG | Gobionotothen gibberifrons |
| Lidojošā haizivs | SCK | Dalatias licha |
| Krils | KRI | Euphausia superba |
| Laternzivs | LAC | Lampanyctus achirus |
| Brūnā īsradzes haizivs | GUQ | Centrophorus squamosus |
| Mazmutes plekste | LEM | Microstomus kitt |
| Līdaka | LIN | Molva molva |
| Skumbrija | MAC | Scomber scombrus |
| Lāsumainā menca | NOR | Notothenia rossii |
| Megrimi | LEZ | Lepidorhombus spp. |
| Parastā ziemeļgarnele | PRA | Pandalus borealis |
| Norvēģijas omārs | NEP | Nephrops norvegicus |
| Norvēģijas menca | NOP | Trisopterus esmarki |
| Atlantijas lielgalvis | ORY | Hoplostethus atlanticus |
| “Penaeus” garnele | PEN | Penaeus spp. |
| Jūras zeltplekste | PLE | Pleuronectes platessa |
| Polārā menca | POC | Boreogadus saida |
| Pollaks | POL | Pollachius pollachius |
| Siļķu haizivs | POR | Lamna nasus |
| Portugālijas dzeloņzivs | CYO | Centroscymnus coelolepis |
| Atlantijas jūras asaris | RED | Sebastes spp. |
| Sarkanā karūsa | SBR | Pagellus bogaraveo |
| Markūrzivs | RHG | Macrourus berglax |
| Strupdeguņa garaste | RNG | Coryphaenoides rupestris |
| Saida | POK | Pollachius virens |
| Tūbītes | SAN | Ammodytidae |
| Īsspuras kalmāri | SQI | Illex illecebrosus |
| Rajas | SRX-RAJ | Rajidae |
| Laternhaizivs | ETP | Etmopterus pusillus |
| Sniega krabis | PCR | Chionoecetes spp. |
| Pseudochaenichthus georgianus | SGI | Pseudochaenichthys georgianus |
| Spānijas siļķe | SLI | Molva macrophthalmus |
| Brētliņas | SPR | Sprattus sprattus |
| Dzelkņhaizivs | DGS | Squalus acanthias |
| Zobenzivs | SWO | Xiphias gladius |
| Tope shark | GAG | Galeorhinus galeus |
| Akmeņplekste | TUR | Psetta maxima |
| Brosme | USK | Brosme brosme |
| Vienradža ledus zivs | LIC | Channichthys rhinoceratus |
| Etmopterus spinax | ETX | Etmopterus spinax |
| Baltais heks | HKW | Urophycis tenuis |
| Baltā marlīna | WHM | Tetrapturus alba |
| Merlangs | WHG | Merlangius merlangus |
| Sarkanā plekste | WIT | Glyptocephalus cynoglossus |
| Dzeltenspuras tunzivs | YFT | Thunnus albacares |
| Dzeltenastes plekste | YEL | Limanda ferruginea |

Sugas plaši pazīstams nosaukums

Alfa-3 kods

Zinātniskais nosaukums

Baltā tunzivs

ALB

Thunnus alalunga

Beriksas

ALF

Beryx spp.

Paltuss

PLA

Hippoglossoides platessoides

Anšovs

ANE

Engraulis encrasicolus

Jūrasvelns

ANF

Lophiidae

Antarktiskā leduszivs

ANI

Champsocephalus gunnari

Patagonijas ilkņzivs

TOP

Dissostichus eleginoides

Atlantijas vilkzivs

CAT

Anarhichas lupus

Atlantijas paltuss

HAL

Hippoglossus hippoglossus

Atlantijas lasis

SAL

Salmo salar

Milzu haizivs

BSK

Cetorhinus maximus

Lielacu tunzivs

BET

Thunnus obesus

Dzeloņhaizivs

DCA

Deania calcea

Ogļzivs

BSF

Aphanopus carbo

Melnspuras leduszivs

SSI

Chaenocephalus aceratus

Zilā jūras līdaka

BLI

Molva dypterigia

Blue marlin

BUM

Makaira nigricans

Putasu

WHB

Micromesistius poutassou

Ziemeļu tunzivs

BFT

Thunnus thynnus

Menca

COD

Gadus morhua

Jūras mēle

SOL

Solea solea

Krabis

PAI

Paralomis spp.

Limanda

DAB

Limanda limanda

Plakanzivs

FLX

Pleuronectiformes

Plekste

FLX

Platichthys flesus

Bārdainais heks

FOX

Phycis spp.

Ziemeļatlantijas argentīna

ARU

Argentina silus

Melnais paltuss

GHL

Reinhardtius hippoglossoides

Makrurona

GRV

Macrourus spp.

Laternhaizivs

ETR

Etmopterus princeps

Pelēka menca

NOS

Lepidonotothen squamifrons

Pikša

HAD

Melanogrammus aeglefinus

Heks

HKE

Merluccius merluccius

Siļķe

HER

Clupea harengus

Stavrida

JAX

Trachurus spp.

Kūkumainā menca

NOG

Gobionotothen gibberifrons

Lidojošā haizivs

SCK

Dalatias licha

Krils

KRI

Euphausia superba

Laternzivs

LAC

Lampanyctus achirus

Brūnā īsradzes haizivs

GUQ

Centrophorus squamosus

Mazmutes plekste

LEM

Microstomus kitt

Līdaka

LIN

Molva molva

Skumbrija

MAC

Scomber scombrus

Lāsumainā menca

NOR

Notothenia rossii

Megrimi

LEZ

Lepidorhombus spp.

Parastā ziemeļgarnele

PRA

Pandalus borealis

Norvēģijas omārs

NEP

Nephrops norvegicus

Norvēģijas menca

NOP

Trisopterus esmarki

Atlantijas lielgalvis

ORY

Hoplostethus atlanticus

“Penaeus” garnele

PEN

Penaeus spp.

Jūras zeltplekste

PLE

Pleuronectes platessa

Polārā menca

POC

Boreogadus saida

Pollaks

POL

Pollachius pollachius

Siļķu haizivs

POR

Lamna nasus

Portugālijas dzeloņzivs

CYO

Centroscymnus coelolepis

Atlantijas jūras asaris

RED

Sebastes spp.

Sarkanā karūsa

SBR

Pagellus bogaraveo

Markūrzivs

RHG

Macrourus berglax

Strupdeguņa garaste

RNG

Coryphaenoides rupestris

Saida

POK

Pollachius virens

Tūbītes

SAN

Ammodytidae

Īsspuras kalmāri

SQI

Illex illecebrosus

Rajas

SRX-RAJ

Rajidae

Laternhaizivs

ETP

Etmopterus pusillus

Sniega krabis

PCR

Chionoecetes spp.

Pseudochaenichthus georgianus

SGI

Pseudochaenichthys georgianus

Spānijas siļķe

SLI

Molva macrophthalmus

Brētliņas

SPR

Sprattus sprattus

Dzelkņhaizivs

DGS

Squalus acanthias

Zobenzivs

SWO

Xiphias gladius

Tope shark

GAG

Galeorhinus galeus

Akmeņplekste

TUR

Psetta maxima

Brosme

USK

Brosme brosme

Vienradža ledus zivs

LIC

Channichthys rhinoceratus

Etmopterus spinax

ETX

Etmopterus spinax

Baltais heks

HKW

Urophycis tenuis

Baltā marlīna

WHM

Tetrapturus alba

Merlangs

WHG

Merlangius merlangus

Sarkanā plekste

WIT

Glyptocephalus cynoglossus

Dzeltenspuras tunzivs

YFT

Thunnus albacares

Dzeltenastes plekste

YEL

Limanda ferruginea

IA PIELIKUMS

BALTIJAS JŪRA

Visas KPN šajā rajonā, izņemot buti un mencu apakšapgabalos 25-32, ir pieņemti IBSFC ietvaros.

| Sugas | : | Siļķe

  Clupea harengus |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Siļķe

Clupea harengus

| Zona | : | Apakšapgabali 30-31
  HER/3D30.; HER/3D31. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Apakšapgabali 30-31

HER/3D30.; HER/3D31.

Somija

52 471

Zviedrija

11 529

EK

64 000

KPN

64 000

Analītiskās KPN, kur Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu nepiemēro.

| Sugas | : | Siļķe

  Clupea harengus |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Siļķe

Clupea harengus

| Zona | : | Apakšapgabali 22-24
  HER/3B23.; HER/3C22.; HER/3D24. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Apakšapgabali 22-24

HER/3B23.; HER/3C22.; HER/3D24.

Dānija

6 448

Vācija

25 380

Somija

3

Polija

5 985

Zviedrija

8 184

EK

46 000

KPN

46 000

Analītiskās KPN, kur Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu nepiemēro.

| Sugas | : | Siļķe

  Clupea harengus |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Siļķe

Clupea harengus

| Zona | : | Apakšapgabali 25-29 (izņemot Rīgas jūras līci) un 32
  HER/3D25.; HER/3D26.; HER/3D27.; HER/3D28.; HER/3D29.; HER/3D32. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Apakšapgabali 25-29 (izņemot Rīgas jūras līci) un 32

HER/3D25.; HER/3D26.; HER/3D27.; HER/3D28.; HER/3D29.; HER/3D32.

Dānija

2 588

Vācija

686

Igaunija

13 218

Somija

25 801

Latvija

3 262

Lietuva

3 405 (1)

Polija

27 862 (2)

Zviedrija

39 350

EK

116 172 (3)

KPN

130 000

Analītiskās KPN, kur Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu nepiemēro.

| Sugas | : | Siļķe

  Clupea harengus |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Siļķe

Clupea harengus

| Zona | : | Rīgas jūras līcis
  HER/03D.RG |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Rīgas jūras līcis

HER/03D.RG

Igaunija

16 972 (4)

Latvija

20 452

EK

37 424 (4)

KPN

38 000

Analītiskās KPN, kur Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu nepiemēro.

| Sugas | : | Menca

  Gadus morhua |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Menca

Gadus morhua

| Zona | : | Apakšapgabali 25-32 (EK ūdeņi)
  COD/3D25.; COD/3D26.; COD/3D27.; COD/3D28.; COD/3D29.; COD/3D30.; COD/3D31.; COD/3D32. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Apakšapgabali 25-32 (EK ūdeņi)

COD/3D25.; COD/3D26.; COD/3D27.; COD/3D28.; COD/3D29.; COD/3D30.; COD/3D31.; COD/3D32.

Dānija

8 959

Vācija

3 564

Igaunija

873

Somija

686

Latvija

3 331

Lietuva

2 189 (5)

Polija

10 203 (6)

Zviedrija

9 077

EK

38 882 (7)

KPN

Nav piemērojams

Analītiskās KPN, kur Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu nepiemēro.

| Sugas | : | Menca

  Gadus morhua |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Menca

Gadus morhua

| Zona | : | Apakšapgabali 22-24 (EK ūdeņi)
  COD/3B23.; COD/3C22.; COD/3D24. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Apakšapgabali 22-24 (EK ūdeņi)

COD/3B23.; COD/3C22.; COD/3D24.

Dānija

10 781

Vācija

5 271

Igaunija

239

Somija

212

Latvija

892

Lietuva

579

Polija

2 885

Zviedrija

3 841

EK

24 700

KPN

24 700

Analītiskās KPN, kur Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu nepiemēro.

| Sugas | : | Jūras zeltplekste

  Pleuronectes platessa |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Jūras zeltplekste

Pleuronectes platessa

| Zona | : | IIIbcd (EK ūdeņi)
  PLE/3B23.; PLE/3C22.; PLE/3D24.; PLE/3D25.; PLE/3D26.; PLE/3D27.; PLE/3D28.; PLE/3D29.; PLE/3D30.; PLE/3D31.; PLE/3D32. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

IIIbcd (EK ūdeņi)

PLE/3B23.; PLE/3C22.; PLE/3D24.; PLE/3D25.; PLE/3D26.; PLE/3D27.; PLE/3D28.; PLE/3D29.; PLE/3D30.; PLE/3D31.; PLE/3D32.

Dānija

2 697

Vācija

300

Zviedrija

203

Polija

565

EK

3 766

KPN

Neattiecas

Piesardzīga KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

| Sugas | : | Atlantijas lasis

  Salmo salar |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Atlantijas lasis

Salmo salar

| Zona | : | IIIbcd (EK ūdeņi), izņemot apakšapgabalu 32
  SAL/3B23.; SAL/3C22.; SAL/3D24.; SAL/3D25.; SAL/3D26.; SAL/3D27.; SAL/3D28.; SAL/3D29.; SAL/3D30.; SAL/3D31. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

IIIbcd (EK ūdeņi), izņemot apakšapgabalu 32

SAL/3B23.; SAL/3C22.; SAL/3D24.; SAL/3D25.; SAL/3D26.; SAL/3D27.; SAL/3D28.; SAL/3D29.; SAL/3D30.; SAL/3D31.

Dānija

93 512 (8)

Vācija

10 404 (8)

Igaunija

9 504 (8)

Somija

116 603 (8)

Latvija

59 478 (8)

Lietuva

6 992 (8)

Polija

28 368 (8)

Zviedrija

126 400 (8)

EK

451 260 (8)

KPN

460 000 (8)

Analītiskās KPN, kur Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu nepiemēro.

| Sugas | : | Atlantijas lasis

  Salmo salar |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Atlantijas lasis

Salmo salar

| Zona | : | Apakšapgabals 32
  SAL/3D32. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Apakšapgabals 32

SAL/3D32.

Igaunija

1 581 (9)

Somija

13 838 (9)

EK

15 419 (9)

KPN

17 000 (9)

Analītiskās KPN, kur Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu nepiemēro.

| Sugas | : | Brētliņas

  Sprattus sprattus |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Brētliņas

Sprattus sprattus

| Zona | : | IIIbcd (EK ūdeņi)
  SPR/3B23.; SPR/3C22.; SPR/3D24.; SPR/3D25.; SPR/3D26.; SPR/3D27.; SPR/3D28.; SPR/3D29.; SPR/3D30.; SPR/3D31.; SPR/3D32. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

IIIbcd (EK ūdeņi)

SPR/3B23.; SPR/3C22.; SPR/3D24.; SPR/3D25.; SPR/3D26.; SPR/3D27.; SPR/3D28.; SPR/3D29.; SPR/3D30.; SPR/3D31.; SPR/3D32.

Dānija

48 785

Vācija

30 907

Igaunija

56 650

Somija

25 538

Latvija

68 420

Lietuva

24 750

Polija

141 275 (10)

Zviedrija

94 311

EK

490 636 (10)

KPN

550 000

Analītiskās KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

---

(1)  Pārzvejas 2003. gadā rezultātā kvota ir samazināta par 30 tonnām saskaņā ar IBSFC lēmumiem.

(2)  Pārzvejas 2003. gadā rezultātā kvota ir samazināta par 1 450 tonnām saskaņā ar IBSFC lēmumiem.

(3)  Pārzvejas 2003. gadā rezultātā kvota ir samazināta par 1 480 tonnām saskaņā ar IBSFC lēmumiem.

(4)  Pārzvejas 2003. gadā rezultātā kvota ir samazināta par 576 tonnām saskaņā ar IBSFC lēmumiem.

(5)  Pārzvejas 2003. gadā rezultātā kvota ir samazināta par 6 tonnām saskaņā ar IBSFC lēmumiem.

(6)  Pārzvejas 2003. gadā rezultātā kvota ir samazināta par 112 tonnām saskaņā ar IBSFC lēmumiem.

(7)  Pārzvejas 2003. gadā rezultātā kvota ir samazināta par 118 tonnām saskaņā ar IBSFC lēmumiem.

(8)  Izteikts ar katras zivs numuru.

(9)  Izteikts ar katras zivs numuru.

(10)  Pārzvejas 2003. gadā rezultātā kvota ir samazināta par 3 924 tonnām saskaņā ar IBSFC lēmumiem.

IB PIELIKUMS

SKAGERAKS, KATEGATS, ZIEMEĻJŪRA UN RIETUMU KOPIENAS ŪDEŅI

ICES rajoni Vb (EK ūdeņi), VI, VII, VIII, IX, X, CECAF (EK ūdeņi) un Franču Gviāna

| Sugas | : | Tūbītes

  Ammodytidae |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Tūbītes

Ammodytidae

| Zona | : | IV (Norvēģijas ūdeņi)
  SAN/04-N. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

IV (Norvēģijas ūdeņi)

SAN/04-N.

Dānija

9 500

Apvienotā Karaliste

500

EK

10 000

KPN

Neattiecas

Piesardzīga KPN, kur Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu nepiemēro.

| Sugas | : | Tūbītes

  Ammodytidae |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Tūbītes

Ammodytidae

| Zona | : | IIa (1), IIIa, IV (1)

  SAN/2A3A4. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

IIa (1), IIIa, IV (1)

SAN/2A3A4.

Dānija

618 767

Apvienotā Karaliste

13 525

Visas dalībvalstis

23 668 (2)

EK

655 960

Norvēģija

5 000 (3)

KPN

660 960

Piesardzīga KPN, kur Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu nepiemēro.

| Sugas | : | Ziemeļatlantijas argentīna

  Argentina silus |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Ziemeļatlantijas argentīna

Argentina silus

| Zona | : | I, II (Kopienas ūdeņi un starptautiskie ūdeņi) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

I, II (Kopienas ūdeņi un starptautiskie ūdeņi)

Vācija

31

Francija

10

Nīderlande

25

Apvienotā Karaliste

50

EK

116

| Sugas | : | Ziemeļatlantijas argentīna

  Argentina silus |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Ziemeļatlantijas argentīna

Argentina silus

| Zona | : | III, IV (Kopienas ūdeņi un starptautiskie ūdeņi) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

III, IV (Kopienas ūdeņi un starptautiskie ūdeņi)

Dānija

1 180

Vācija

12

Francija

8

Īrija

8

Nīderlande

55

Zviedrija

46

Apvienotā Karaliste

21

EK

1 331

| Sugas | : | Ziemeļatlantijas argentīna

  Argentina silus |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Ziemeļatlantijas argentīna

Argentina silus

| Zona | : | V, VI, VII (Kopienas ūdeņi un starptautiskie ūdeņi) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

V, VI, VII (Kopienas ūdeņi un starptautiskie ūdeņi)

Vācija

405

Francija

9

Īrija

375

Nīderlande

4 225

Apvienotā Karaliste

297

EK

5 310

KPN

5 310

| Sugas | : | Brosme

  Brosme brosme |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Brosme

Brosme brosme

| Zona | : | EK ūdeņi, zonas IIa, IV, Vb, VI, VII
  USK/2A47-C |
| --- | --- | --- |

Zona

:

EK ūdeņi, zonas IIa, IV, Vb, VI, VII

USK/2A47-C

EK

Neattiecas (4)

Norvēģija

4 000 (5)
   (6)

KPN

Neattiecas

| Sugas | : | Brosme

  Brosme brosme |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Brosme

Brosme brosme

| Zona | : | IV (Norvēģijas ūdeņi)
  USK/04-N. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

IV (Norvēģijas ūdeņi)

USK/04-N.

Beļģija

1

Dānija

191

Vācija

1

Francija

1

Nīderlande

1

Apvienotā Karaliste

5

EK

200

KPN

Neattiecas

Piesardzīga KPN, kur Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu nepiemēro

| Sugas | : | Milzu haizivs

  Cetorhinus maximus |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Milzu haizivs

Cetorhinus maximus

| Zona | : | EK ūdeņi zonās IV, VI un VII
  BSK/467. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

EK ūdeņi zonās IV, VI un VII

BSK/467.

EK

0

KPN

0

| Sugas | : | Siļķe (7)


  Clupea harengus |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Siļķe (7)

Clupea harengus

| Zona | : | IIIa
  HER/03A. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

IIIa

HER/03A.

Dānija

40 104

Vācija

642

Zviedrija

41 950

EK

82 696

Farēru salas

500 (8)

KPN

96 000

Analītiskās KPN, kur Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu nepiemēro.

| Sugas | : | Siļķe (9)


  Clupea harengus |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Siļķe (9)

Clupea harengus

| Zona | : | IV uz ziemeļiem no 53°30'N
  HER/4AB. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

IV uz ziemeļiem no 53°30'N

HER/4AB.

Dānija

95 211

Vācija

57 215

Francija

20 548

Nīderlande

56 745

Zviedrija

5 443

Apvienotā Karaliste

70 395

EK

305 557

Norvēģija

50 000 (10)

KPN

535 000

Analītiskās KPN, kur Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu nepiemēro.

Ievērojot iepriekšminētās kvotas, še turpmāk noteiktajās zonās nevar zvejot vairāk par šādiem daudzumiem:

| | Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62° N
  (HER/*04N-) |
| --- | --- |
| EK | 50 000 |

Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62° N

(HER/*04N-)

EK

50 000

| Sugas | : | Siļķe

  Clupea harengus |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Siļķe

Clupea harengus

| Zona | : | Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62° N
  HER/04-N. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62° N

HER/04-N.

Zviedrija

1 102 (11)

EK

1 102

KPN

Neattiecas

| Sugas | : | Siļķe (12)


  Clupea harengus |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Siļķe (12)

Clupea harengus

| Zona | : | IIIa
  HER/03A-BC |
| --- | --- | --- |

Zona

:

IIIa

HER/03A-BC

Dānija

20 642

Vācija

184

Zviedrija

3 324

EK

24 150

KPN

24 150

Analītiskās KPN, kur nepiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

| Sugas | : | Siļķe (13)


  Clupea harengus |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Siļķe (13)

Clupea harengus

| Zona | : | IIa (EK ūdeņi), IV, VIId
  HER/2A47DX |
| --- | --- | --- |

Zona

:

IIa (EK ūdeņi), IV, VIId

HER/2A47DX

Beļģija

248

Dānija

47 865

Vācija

248

Francija

248

Nīderlande

248

Zviedrija

234

Apvienotā Karaliste

909

EK

50 000

KPN

50 000

Analītiskās KPN, kur nepiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

| Sugas | : | Siļķe (14)


  Clupea harengus |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Siļķe (14)

Clupea harengus

| Zona | : | IVc (15), VIId
  HER/4CXB7D |
| --- | --- | --- |

Zona

:

IVc (15), VIId

HER/4CXB7D

Beļģija

9 684 (16)

Dānija

1 882 (16)

Vācija

1 131 (16)

Francija

19 341 (16)

Nīderlande

34 704 (16)

Apvienotā Karaliste

7 551 (16)

EK

74 293

KPN

535 000

Analītiskās KPN, kur Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu nepiemēro.

| Sugas | : | Siļķe

  Clupea harengus |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Siļķe

Clupea harengus

| Zona | : | Vb, VIaN (17)(EK ūdeņi), VIb
  HER/5B6ANB |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Vb, VIaN (17)(EK ūdeņi), VIb

HER/5B6ANB

Vācija

3 291

Francija

623

Īrija

4 447

Nīderlande

3 291

Apvienotā Karaliste

17 788

EK

29 440

Farēru salas

660 (18)

KPN

30 100

Analītiskās KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

| Sugas | : | Siļķe

  Clupea harengus |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Siļķe

Clupea harengus

| Zona | : | VIaS (19), VIIbc
  HER/6AS7BC |
| --- | --- | --- |

Zona

:

VIaS (19), VIIbc

HER/6AS7BC

Īrija

12 727

Nīderlande

1 273

EK

14 000

KPN

14 000

Analītiskās KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

| Sugas | : | Siļķe

  Clupea harengus |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Siļķe

Clupea harengus

| Zona | : | VIa Clyde (20)

  HER/06ACL. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

VIa Clyde (20)

HER/06ACL.

Apvienotā Karaliste

1 000

EK

1 000

KPN

1 000

Piesardzīga KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

| Sugas | : | Siļķe

  Clupea harengus |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Siļķe

Clupea harengus

| Zona | : | VIIa (21)

  HER/07A/MM |
| --- | --- | --- |

Zona

:

VIIa (21)

HER/07A/MM

Īrija

1 250

Apvienotā Karaliste

3 550

EK

4 800

KPN

4 800

Analītiskās KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

| Sugas | : | Siļķe

  Clupea harengus |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Siļķe

Clupea harengus

| Zona | : | VIIe,f
  HER/7EF. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

VIIe,f

HER/7EF.

Francija

500

Apvienotā Karaliste

500

EK

1 000

KPN

1 000

Piesardzīga KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

| Sugas | : | Siļķe

  Clupea harengus |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Siļķe

Clupea harengus

| Zona | : | VIIg,h,j,k (22)

  HER/7G-K. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

VIIg,h,j,k (22)

HER/7G-K.

Vācija

144

Francija

802

Īrija

11 236

Nīderlande

802

Apvienotā Karaliste

16

EK

13 000

KPN

13 000

Analītiskās KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

| Sugas | : | Anšovi

  Engraulis encrasicolus |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Anšovi

Engraulis encrasicolus

| Zona | : | VIII
  ANE/08. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

VIII

ANE/08.

Spānija

27 000

Francija

3 000

EK

30 000

KPN

30 000

Piesardzīga KPN, kur nepiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3.un 4. pantu.

| Sugas | : | Anšovi

  Engraulis encrasicolus |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Anšovi

Engraulis encrasicolus

| Zona | : | IX, X, CECAF 34.1.1 (EK ūdeņi)
  ANE/9/3411 |
| --- | --- | --- |

Zona

:

IX, X, CECAF 34.1.1 (EK ūdeņi)

ANE/9/3411

Spānija

3 826

Portugāle

4 174

EK

8 000

KPN

8 000

Piesardzīga KPN, kur nepiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

| Sugas | : | Menca

  Gadus morhua |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Menca

Gadus morhua

| Zona | : | Skageraks
  COD/03AN. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Skageraks

COD/03AN.

Beļģija

10

Dānija

3 119

Vācija

78

Nīderlande

20

Zviedrija

546

EK

3 773

KPN

3 900

Analītiskās KPN, kur Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu nepiemēro.

| Sugas | : | Menca

  Gadus morhua |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Menca

Gadus morhua

| Zona | : | Kategats
  COD/03AS. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Kategats

COD/03AS.

Dānija

617

Vācija

13

Zviedrija

370

EK

1 000

KPN

1 000

Analītiskās KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

| Sugas | : | Menca

  Gadus morhua |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Menca

Gadus morhua

| Zona | : | IIa (EK ūdeņi), IV
  COD/2AC4. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

IIa (EK ūdeņi), IV

COD/2AC4.

Beļģija

807

Dānija

4 635

Vācija

2 939

Francija

997

Nīderlande

2 619

Zviedrija

31

Apvienotā Karaliste

10 631

EK

22 659

Norvēģija

4 641 (23)

KPN

27 300

Analītiskās KPN, kur Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu nepiemēro.

Ievērojot iepriekšminētās kvotas, še turpmāk noteiktajās zonās nevar zvejot vairāk par šādiem daudzumiem:

| | Norvēģijas ūdeņi
  (COD/*04N-) |
| --- | --- |
| EK | 19 694 |

Norvēģijas ūdeņi

(COD/*04N-)

EK

19 694

| Sugas | : | Menca

  Gadus morhua |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Menca

Gadus morhua

| Zona | : | Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62° N
  COD/04-N. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62° N

COD/04-N.

Zviedrija

411

EK

411

KPN

Neattiecas

Analītiskās KPN, kur nepiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

| Sugas | : | Menca

  Gadus morhua |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Menca

Gadus morhua

| Zona | : | Vb (EK ūdeņi), VI, XII, XIV
  COD/561214 |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Vb (EK ūdeņi), VI, XII, XIV

COD/561214

Beļģija

1

Vācija

11

Francija

114

Īrija

162

Apvienotā Karaliste

433

EK

721

KPN

721

Analītiskās KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

Ievērojot iepriekšminētās kvotas, še turpmāk noteiktajās zonās nevar zvejot vairāk par šādiem daudzumiem:

| | Vb (EK zona), VIa
  (COD/*5BC6A) |
| --- | --- |
| Beļģija | 1 |
| Vācija | 10 |
| Francija | 110 |
| Īrija | 156 |
| Apvienotā Karaliste | 415 |
| EK | 692 |

Vb (EK zona), VIa

(COD/*5BC6A)

Beļģija

1

Vācija

10

Francija

110

Īrija

156

Apvienotā Karaliste

415

EK

692

| Sugas | : | Menca

  Gadus morhua |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Menca

Gadus morhua

| Zona | : | VIIa
  COD/07A. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

VIIa

COD/07A.

Beļģija

29

Francija

79

Īrija

1 416

Nīderlande

7

Apvienotā Karaliste

619

EK

2 150

KPN

2 150

Analītiskās KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

| Sugas | : | Menca

  Gadus morhua |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Menca

Gadus morhua

| Zona | : | VIIb-k, VIII, IX, X, CECAF 34.1.1 (EK ūdeņi)
  COD/7X7A34 |
| --- | --- | --- |

Zona

:

VIIb-k, VIII, IX, X, CECAF 34.1.1 (EK ūdeņi)

COD/7X7A34

Beļģija

266

Francija

4 554

Īrija

849

Nīderlande

38

Apvienotā Karaliste

493

EK

6 200

KPN

6 200

Analītiskās KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

| Sugas | : | Megrimi

  Lepidorhombus spp. |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Megrimi

Lepidorhombus spp.

| Zona | : | IIa (EK ūdeņi), IV (EK ūdeņi)
  LEZ/2AC4-C |
| --- | --- | --- |

Zona

:

IIa (EK ūdeņi), IV (EK ūdeņi)

LEZ/2AC4-C

Beļģija

5

Dānija

4

Vācija

4

Francija

28

Nīderlande

22

Apvienotā Karaliste

1 677

EK

1 740

KPN

1 740

Piesardzīga KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

| Sugas | : | Megrimi

  Lepidorhombus spp. |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Megrimi

Lepidorhombus spp.

| Zona | : | Vb (EK ūdeņi), VI, XII, XIV
  LEZ/561214 |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Vb (EK ūdeņi), VI, XII, XIV

LEZ/561214

Spānija

327

Francija

1 277

Īrija

373

Apvienotā Karaliste

903

EK

2 880

KPN

2 880

Piesardzīga KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

| Sugas | : | Megrimi

  Lepidorhombus spp. |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Megrimi

Lepidorhombus spp.

| Zona | : | VII
  LEZ/07. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

VII

LEZ/07.

Beļģija

520

Spānija

5 779

Francija

7 013

Īrija

3 189

Apvienotā Karaliste

2 762

EK

19 263

KPN

19 263

Analītiskās KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

| Sugas | : | Megrimi

  Lepidorhombus spp. |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Megrimi

Lepidorhombus spp.

| Zona | : | VIIIabde
  LEZ/8ABDE. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

VIIIabde

LEZ/8ABDE.

Spānija

1 238

Francija

999

EK

2 237

KPN

2 237

Analītiskās KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

| Sugas | : | Megrimi

  Lepidorhombus spp. |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Megrimi

Lepidorhombus spp.

| Zona | : | VIIIc, IX, X, CECAF 34.1.1 (EK ūdeņi)
  LEZ/8C3411 |
| --- | --- | --- |

Zona

:

VIIIc, IX, X, CECAF 34.1.1 (EK ūdeņi)

LEZ/8C3411

Spānija

1 233

Francija

62

Portugāle

41

EK

1 336

KPN

1 336

Analītiskās KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

| Sugas | : | Limandas un plekstes

  Limanda limanda un Platichthys flesus |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Limandas un plekstes

Limanda limanda un Platichthys flesus

| Zona | : | IIa (EK ūdeņi), IV (EK ūdeņi)
  D/F/2AC4-C |
| --- | --- | --- |

Zona

:

IIa (EK ūdeņi), IV (EK ūdeņi)

D/F/2AC4-C

Beļģija

491

Dānija

1 844

Vācija

2 766

Francija

192

Nīderlande

11 151

Zviedrija

6

Apvienotā Karaliste

1 550

EK

18 000

KPN

18 000

Piesardzīga KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

| Sugas | : | Jūrasvelns

  Lophiidae |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Jūrasvelns

Lophiidae

| Zona | : | IIa (EK ūdeņi), IV (EK ūdeņi)
  ANF/2AC4-C |
| --- | --- | --- |

Zona

:

IIa (EK ūdeņi), IV (EK ūdeņi)

ANF/2AC4-C

Beļģija

365

Dānija

804

Vācija

393

Francija

75

Nīderlande

276

Zviedrija

9

Apvienotā Karaliste

8 392

EK

10 314

KPN

10 314

Analītiskās KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

| Sugas | : | Jūrasvelns

  Lophiidae |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Jūrasvelns

Lophiidae

| Zona | : | IV (Norvēģijas ūdeņi)
  ANF/04-N. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

IV (Norvēģijas ūdeņi)

ANF/04-N.

Beļģija

54

Dānija

1 381

Vācija

22

Nīderlande

20

Apvienotā Karaliste

323

EK

1 800

KPN

Neattiecas

Analītiskās KPN, kur nepiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

| Sugas | : | Jūrasvelns

  Lophiidae |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Jūrasvelns

Lophiidae

| Zona | : | Vb (EK ūdeņi), VI, XII, XIV
  ANF/561214 |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Vb (EK ūdeņi), VI, XII, XIV

ANF/561214

Beļģija

168

Vācija

192

Spānija

180

Francija

2 073

Īrija

469

Nīderlande

162

Apvienotā Karaliste

1 442

EK

4 686

KPN

4 686

Analītiskās KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

| Sugas | : | Jūrasvelns

  Lophiidae |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Jūrasvelns

Lophiidae

| Zona | : | VII
  ANF/07. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

VII

ANF/07.

Beļģija

2 318

Vācija

258

Spānija

921

Francija

14 874

Īrija

1 901

Nīderlande

300

Apvienotā Karaliste

4 510

EK

25 082

KPN

25 082

Analītiskās KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

| Sugas | : | Jūrasvelns

  Lophiidae |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Jūrasvelns

Lophiidae

| Zona | : | VIIIa,b,d,e
  ANF/8ABDE. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

VIIIa,b,d,e

ANF/8ABDE.

Spānija

932

Francija

5 188

EK

6 120

KPN

6 120

Analītiskās KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

| Sugas | : | Jūrasvelns

  Lophiidae |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Jūrasvelns

Lophiidae

| Zona | : | VIIIc, IX, X, CECAF 34.1.1 (EK ūdeņi)
  ANF/8C3411 |
| --- | --- | --- |

Zona

:

VIIIc, IX, X, CECAF 34.1.1 (EK ūdeņi)

ANF/8C3411

Spānija

1 629

Francija

2

Portugāle

324

EK

1 955

KPN

1 955

Analītiskās KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

| Sugas | : | Pikša

  Melanogrammus aeglefinus |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Pikša

Melanogrammus aeglefinus

| Zona | : | IIIa, IIIbcd (EK ūdeņi)
  HAD/3A/BCD |
| --- | --- | --- |

Zona

:

IIIa, IIIbcd (EK ūdeņi)

HAD/3A/BCD

Beļģija

18

Dānija

3 036

Vācija

193

Nīderlande

4

Zviedrija

359

EK

3 610 (24)

KPN

4 018

Analītiskās KPN, kur Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu nepiemēro.

| Sugas | : | Pikša

  Melanogrammus aeglefinus |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Pikša

Melanogrammus aeglefinus

| Zona | : | IIa (EK ūdeņi), IV
  HAD/2AC4. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

IIa (EK ūdeņi), IV

HAD/2AC4.

Beļģija

544

Dānija

3 742

Vācija

2 381

Francija

4 150

Nīderlande

408

Zviedrija

264

Apvienotā Karaliste

39 832

EK

51 321 (25)

Norvēģija

14 679

KPN

66 000

Analītiskās KPN, kur Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu nepiemēro.

Ievērojot iepriekšminētās kvotas, še turpmāk noteiktajās zonās nevar zvejot vairāk par šādiem daudzumiem:

| | Norvēģijas ūdeņi
  (HAD/*04N-) |
| --- | --- |
| EK | 38 175 |

Norvēģijas ūdeņi

(HAD/*04N-)

EK

38 175

| Sugas | : | Pikša

  Melanogrammus aeglefinus |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Pikša

Melanogrammus aeglefinus

| Zona | : | Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62° N
  HAD/04-N. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62° N

HAD/04-N.

Zviedrija

761

EK

761

KPN

Neattiecas

Analītiskās KPN, kur nepiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

| Sugas | : | Pikša

  Melanogrammus aeglefinus |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Pikša

Melanogrammus aeglefinus

| Zona | : | VIb, XII, XIV
  HAD/6B1214 |
| --- | --- | --- |

Zona

:

VIb, XII, XIV

HAD/6B1214

Beļģija

2

Vācija

2

Francija

77

Īrija

55

Apvienotā Karaliste

566

EK

702

KPN

702

Analītiskās KPN, kur Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu nepiemēro.

| Sugas | : | Pikša

  Melanogrammus aeglefinus |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Pikša

Melanogrammus aeglefinus

| Zona | : | Vb, VIa (EK ūdeņi),
  HAD/5BC6A. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Vb, VIa (EK ūdeņi),

HAD/5BC6A.

Beļģija

17

Vācija

20

Francija

838

Īrija

598

Apvienotā Karaliste

6 127

EK

7 600

KPN

7 600

Analītiskās KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

| Sugas | : | Pikša

  Melanogrammus aeglefinus |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Pikša

Melanogrammus aeglefinus

| Zona | : | VII, VIII, IX, X, CECAF 34.1.1 (EK ūdeņi)
  HAD/7/3411 |
| --- | --- | --- |

Zona

:

VII, VIII, IX, X, CECAF 34.1.1 (EK ūdeņi)

HAD/7/3411

Beļģija

128

Francija

7 680

Īrija

2 560

Apvienotā Karaliste

1 152

EK

11 520

KPN

11 520

Piesardzīga KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

Ievērojot iepriekšminētās kvotas, še turpmāk noteiktajās zonās nevar zvejot vairāk par šādiem daudzumiem:

| | VIIa
  (HAD/*07A.) |
| --- | --- |
| Beļģija | 24 |
| Francija | 109 |
| Īrija | 649 |
| Apvienotā Karaliste | 718 |
| EK | 1 500 |
| Ziņojot Komisijai par to kvotu izmantošanu, dalībvalstīm jānorāda VIIa apgabalā ņemtie daudzumi. VIIa apgabalā noķerto pikšu izkrāvums ir aizliegts, ja šādu izkrāvumu kopējais apjoms pārsniedz 1 500 tonnas. |

VIIa

(HAD/*07A.)

Beļģija

24

Francija

109

Īrija

649

Apvienotā Karaliste

718

EK

1 500

Ziņojot Komisijai par to kvotu izmantošanu, dalībvalstīm jānorāda VIIa apgabalā ņemtie daudzumi. VIIa apgabalā noķerto pikšu izkrāvums ir aizliegts, ja šādu izkrāvumu kopējais apjoms pārsniedz 1 500 tonnas.

| Sugas | : | Merlangs

  Merlangius merlangus |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Merlangs

Merlangius merlangus

| Zona | : | IIIa
  WHG/03A. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

IIIa

WHG/03A.

Dānija

651

Nīderlande

2

Zviedrija

70

EK

723 (26)

KPN

1 500

Piesardzīga KPN, kur Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu nepiemēro.

| Sugas | : | Merlangs

  Merlangius merlangus |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Merlangs

Merlangius merlangus

| Zona | : | IIa (EK ūdeņi), IV
  WHG/2AC4. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

IIa (EK ūdeņi), IV

WHG/2AC4.

Beļģija

605

Dānija

2 618

Vācija

681

Francija

3 935

Nīderlande

1 513

Zviedrija

4

Apvienotā Karaliste

10 444

EK

19 800 (27)

Norvēģija

2 800 (28)

KPN

28 000

Piesardzīga KPN, kur Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu nepiemēro.

Ievērojot iepriekšminētās kvotas, še turpmāk noteiktajās zonās nevar zvejot vairāk par šādiem daudzumiem:

| | Norvēģijas ūdeņi
  (WHG/*04N-) |
| --- | --- |
| EK | 17 073 |

Norvēģijas ūdeņi

(WHG/*04N-)

EK

17 073

| Sugas | : | Merlangs

  Merlangius merlangus |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Merlangs

Merlangius merlangus

| Zona | : | Vb (EK ūdeņi), VI, XII, XIV
  WHG/561214 |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Vb (EK ūdeņi), VI, XII, XIV

WHG/561214

Vācija

10

Francija

195

Īrija

478

Apvienotā Karaliste

917

EK

1 600

KPN

1 600

Analītiskās KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

| Sugas | : | Merlangs

  Merlangius merlangus |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Merlangs

Merlangius merlangus

| Zona | : | VIIa
  WHG/07A. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

VIIa

WHG/07A.

Beļģija

1

Francija

18

Īrija

296

Nīderlande

0

Apvienotā Karaliste

199

EK

514

KPN

514

Analītiskās KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

| Sugas | : | Merlangs

  Merlangius merlangus |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Merlangs

Merlangius merlangus

| Zona | : | VIIb-k
  WHG/7X7A. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

VIIb-k

WHG/7X7A.

Beļģija

211

Francija

12 960

Īrija

6 006

Nīderlande

105

Apvienotā Karaliste

2 318

EK

21 600

KPN

21 600

Analītiskās KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

| Sugas | : | Merlangs

  Merlangius merlangus |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Merlangs

Merlangius merlangus

| Zona | : | VIII
  WHG/08. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

VIII

WHG/08.

Spānija

1 440

Francija

2 160

EK

3 600

KPN

3 600

Piesardzīga KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

| Sugas | : | Merlangs

  Merlangius merlangus |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Merlangs

Merlangius merlangus

| Zona | : | IX, X, CECAF 34.1.1 (EK ūdeņi)
  WHG/9/3411 |
| --- | --- | --- |

Zona

:

IX, X, CECAF 34.1.1 (EK ūdeņi)

WHG/9/3411

Portugāle

816

EK

816

KPN

816

Piesardzīga KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

| Sugas | : | Merlangs un pollaks

  Merlangius merlangus un Pollachius pollachius |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Merlangs un pollaks

Merlangius merlangus un Pollachius pollachius

| Zona | : | Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62° N
  W/P/04-N. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62° N

W/P/04-N.

Zviedrija

190

EK

190

KPN

Neattiecas

Analītiskās KPN, kur Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu nepiemēro.

| Sugas | : | Heks

  Merluccius merluccius |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Heks

Merluccius merluccius

| Zona | : | IIIa, IIIbcd (EK ūdeņi)
  HKE/3A/BCD |
| --- | --- | --- |

Zona

:

IIIa, IIIbcd (EK ūdeņi)

HKE/3A/BCD

Dānija

1 183

Zviedrija

101

EK

1 284

KPN

1 284 (29)

Analītiskās KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

| Sugas | : | Heks

  Merluccius merluccius |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Heks

Merluccius merluccius

| Zona | : | IIa (EK ūdeņi), IV (EK ūdeņi)
  HKE/2AC4-C |
| --- | --- | --- |

Zona

:

IIa (EK ūdeņi), IV (EK ūdeņi)

HKE/2AC4-C

Beļģija

21

Dānija

866

Vācija

99

Francija

191

Nīderlande

50

Apvienotā Karaliste

269

EK

1 496

KPN

1 496 (30)

Analītiskās KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

| Sugas | : | Heks

  Merluccius merluccius |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Heks

Merluccius merluccius

| Zona | : | Vb (EK ūdeņi), VI, VII, XII, XIV
  HKE/571214 |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Vb (EK ūdeņi), VI, VII, XII, XIV

HKE/571214

Beļģija

220

Spānija

7 042

Francija

10 873

Īrija

1 318

Nīderlande

142

Apvienotā Karaliste

4 293

EK

23 888

KPN

23 888 (31)

Analītiskās KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

Ievērojot iepriekšminētās kvotas, še turpmāk noteiktajās zonās nevar zvejot vairāk par šādiem daudzumiem:

| | VIIIabde
  (HKE/*8ABDE) |
| --- | --- |
| Beļģija | 28 |
| Spānija | 1 137 |
| Francija | 1 137 |
| Īrija | 142 |
| Nīderlande | 14 |
| Apvienotā Karaliste | 639 |
| EK | 3 096 |

VIIIabde

(HKE/*8ABDE)

Beļģija

28

Spānija

1 137

Francija

1 137

Īrija

142

Nīderlande

14

Apvienotā Karaliste

639

EK

3 096

| Sugas | : | Heks

  Merluccius merluccius |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Heks

Merluccius merluccius

| Zona | : | VIIIa,b,d,e
  HKE/8ABDE. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

VIIIa,b,d,e

HKE/8ABDE.

Beļģija

7

Spānija

4 902

Francija

11 009

Nīderlande

14

EK

15 932

KPN

15 932 (32)

Analītiskās KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

Ievērojot iepriekšminētās kvotas, še turpmāk noteiktajās zonās nevar zvejot vairāk par šādiem daudzumiem:

| | Vb (EK ūdeņi), VI, VII, XII, XIV (HKE/*57-14) |
| --- | --- |
| Beļģija | 1 |
| Spānija | 1 420 |
| Francija | 2 557 |
| Nīderlande | 4 |
| EK | 3 982 |

Vb (EK ūdeņi), VI, VII, XII, XIV (HKE/*57-14)

Beļģija

1

Spānija

1 420

Francija

2 557

Nīderlande

4

EK

3 982

| Sugas | : | Heks

  Merluccius merluccius |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Heks

Merluccius merluccius

| Zona | : | VIIIc, IX, X, CECAF 34.1.1 (EK ūdeņi)
  HKE/8C3411 |
| --- | --- | --- |

Zona

:

VIIIc, IX, X, CECAF 34.1.1 (EK ūdeņi)

HKE/8C3411

Spānija

3 819

Francija

367

Portugāle

1 782

EK

5 968

KPN

5 968

Analītiskās KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

| Sugas | : | Putasu

  Micromesistius poutassou |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Putasu

Micromesistius poutassou

| Zona | : | IIa (EK ūdeņi), IV (EK ūdeņi)
  WHB/2AC4-C |
| --- | --- | --- |

Zona

:

IIa (EK ūdeņi), IV (EK ūdeņi)

WHB/2AC4-C

Dānija

118 475

Vācija

195

Nīderlande

359

Zviedrija

382

Apvienotā Karaliste

2 613

EK

122 024

Norvēģija

40 000 (33)

KPN

Neattiecas

Analītiskās KPN, kur Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu nepiemēro.

| Sugas | : | Putasu

  Micromesistius poutassou |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Putasu

Micromesistius poutassou

| Zona | : | IV (Norvēģijas ūdeņi)
  WHB/04-N. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

IV (Norvēģijas ūdeņi)

WHB/04-N.

Dānija

18 050

Apvienotā Karaliste

950

EK

19 000

KPN

Neattiecas

Analītiskās KPN, kur Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu nepiemēro.

| Sugas | : | Putasu

  Micromesistius poutassou |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Putasu

Micromesistius poutassou

| Zona | : | V, VI, VII, XII un XIV
  WHB/571214 |
| --- | --- | --- |

Zona

:

V, VI, VII, XII un XIV

WHB/571214

Dānija

9 803

Vācija

37 947

Spānija

63 244 (34)

Francija

52 809

Īrija

75 893

Nīderlande

119 216

Portugāle

4 743 (34)

Apvienotā Karaliste

110 678

EK

474 333

Norvēģija

120 000 (35)
   (36)

Farēru salas

45 000 (37)
   (38)

KPN

Neattiecas

Analītiskās KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

Ievērojot iepriekšminētās kvotas, še turpmāk noteiktajās zonās nevar zvejot vairāk par šādiem daudzumiem:

| | IVa WHB/*04A-C |
| --- | --- |
| Norvēģija | 40 000 |

IVa WHB/*04A-C

Norvēģija

40 000

| Sugas | : | Putasu

  Micromesistius poutassou |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Putasu

Micromesistius poutassou

| Zona | : | VIIIa,b,d,e
  WHB/8ABDE. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

VIIIa,b,d,e

WHB/8ABDE.

Spānija

24 404

Francija

18 936

Portugāle

3 661

Apvienotā Karaliste

17 672

EK

64 673

KPN

Neattiecas

Analītiskās KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

Jebkura no augstākminētās kvotas daļa var tikt zvejota ICES apgabalā Vb (EK ūdeņi), apakšrajonos VI, VII, XII un XIV (WHB/*5B-14).

| Sugas | : | Putasu

  Micromesistius poutassou |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Putasu

Micromesistius poutassou

| Zona | : | VIIIc, IX, X, CECAF 34.1.1 (EK ūdeņi)
  WHB/8C3411 |
| --- | --- | --- |

Zona

:

VIIIc, IX, X, CECAF 34.1.1 (EK ūdeņi)

WHB/8C3411

Spānija

107 382

Portugāle

26 845

EK

134 227

KPN

Neattiecas

Analītiskās KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

| Sugas | : | Mazmutes plekste un sarkanā plekste

  Microstomus kitt un Glyptocephalus cynoglossus |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Mazmutes plekste un sarkanā plekste

Microstomus kitt un Glyptocephalus cynoglossus

| Zona | : | IIa (EK ūdeņi), IV (EK ūdeņi)
  L/W/2AC4-C |
| --- | --- | --- |

Zona

:

IIa (EK ūdeņi), IV (EK ūdeņi)

L/W/2AC4-C

Beļģija

352

Dānija

970

Vācija

125

Francija

265

Nīderlande

807

Zviedrija

11

Apvienotā Karaliste

3 970

EK

6 500

KPN

6 500

Piesardzīga KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

| Sugas | : | Zilā jūras līdaka

  Molva dypterigia |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Zilā jūras līdaka

Molva dypterigia

| Zona | : | IIa, IV, Vb, VI, VII (EK ūdeņi)
  BLI/2A47-C |
| --- | --- | --- |

Zona

:

IIa, IV, Vb, VI, VII (EK ūdeņi)

BLI/2A47-C

EK

Neattiecas (39)

Norvēģija

200

KPN

Neattiecas

| Sugas | : | Zilā jūras līdaka

  Molva dypterigia |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Zilā jūras līdaka

Molva dypterigia

| Zona | : | EK ūdeņi zonās VIa (uz ziemeļiem no 56° 30' N), VIb
  BLI/6AN6B. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

EK ūdeņi zonās VIa (uz ziemeļiem no 56° 30' N), VIb

BLI/6AN6B.

Farēru salas

900 (40)

KPN

Neattiecas

| Sugas | : | Līdaka

  Molva molva |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Līdaka

Molva molva

| Zona | : | I, II (Kopienas ūdeņi un starptautiskie ūdeņi) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

I, II (Kopienas ūdeņi un starptautiskie ūdeņi)

Dānija

10

Vācija

10

Francija

10

Apvienotā Karaliste

10

Pārējas (41)

5

EK

45

| Sugas | : | Līdaka

  Molva molva |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Līdaka

Molva molva

| Zona | : | III (Kopienas ūdeņi un starptautiskie ūdeņi) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

III (Kopienas ūdeņi un starptautiskie ūdeņi)

Beļģija

10 (42)

Dānija

4 976

Vācija

610

Zviedrija

1 930

Apvienotā Karaliste

610 (42)

EK

8 136

| Sugas | : | Līdaka

  Molva molva |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Līdaka

Molva molva

| Zona | : | IV (Kopienas ūdeņi un starptautiskie ūdeņi) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

IV (Kopienas ūdeņi un starptautiskie ūdeņi)

Beļģija

25

Dānija

397

Vācija

246

Francija

221

Nīderlande

8

Zviedrija

17

Apvienotā Karaliste

3 052

EK

3 966

| Sugas | : | Līdaka

  Molva molva |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Līdaka

Molva molva

| Zona | : | V (Kopienas ūdeņi un starptautiskie ūdeņi) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

V (Kopienas ūdeņi un starptautiskie ūdeņi)

Beļģija

12

Dānija

9

Vācija

9

Francija

9

Apvienotā Karaliste

9

EK

48

| Sugas | : | Līdaka

  Molva molva |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Līdaka

Molva molva

| Zona | : | VI, VII,VIII, IX, X, XII, XIV (Kopienas ūdeņi un starptautiskie ūdeņi) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

VI, VII,VIII, IX, X, XII, XIV (Kopienas ūdeņi un starptautiskie ūdeņi)

Beļģija

56

Dānija

10

Vācija

204

Spānija

4 124

Francija

4 397

Īrija

1 102

Portugāle

10

Apvienotā Karaliste

5 063

EK

14 966

| Sugas | : | Līdaka

  Molva molva |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Līdaka

Molva molva

| Zona | : | EK ūdeņi zonās IIa, IV, Vb, VI, VII
  LIN/2A47-C |
| --- | --- | --- |

Zona

:

EK ūdeņi zonās IIa, IV, Vb, VI, VII

LIN/2A47-C

EK

Neattiecas (43)

Norvēģija

6 800 (44)
   (45)

Farēru salas

800 (46)
   (47)

KPN

Neattiecas

| Sugas | : | Līdaka

  Molva molva |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Līdaka

Molva molva

| Zona | : | IV (Norvēģijas ūdeņi)
  LIN/04-N. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

IV (Norvēģijas ūdeņi)

LIN/04-N.

Beļģija

7

Dānija

878

Vācija

25

Francija

10

Nīderlande

1

Apvienotā Karaliste

79

EK

1 000

KPN

Neattiecas

Analītiskās KPN, kur nepiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

| Sugas | : | Norvēģijas omārs

  Nephrops norvegicus |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Norvēģijas omārs

Nephrops norvegicus

| Zona | : | IIIa (EK ūdeņi), IIIbcd (EK ūdeņi)
  NEP/3A/BCD |
| --- | --- | --- |

Zona

:

IIIa (EK ūdeņi), IIIbcd (EK ūdeņi)

NEP/3A/BCD

Dānija

3 454

Vācija

10

Zviedrija

1 236

EK

4 700

KPN

4 700

Analītiskās KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

| Sugas | : | Norvēģijas omārs

  Nephrops norvegicus |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Norvēģijas omārs

Nephrops norvegicus

| Zona | : | IIa (EK ūdeņi), IV (EK ūdeņi)
  NEP/2AC4-C |
| --- | --- | --- |

Zona

:

IIa (EK ūdeņi), IV (EK ūdeņi)

NEP/2AC4-C

Beļģija

1 117

Dānija

1 117

Vācija

16

Francija

33

Nīderlande

575

Apvienotā Karaliste

18 492

EK

21 350

KPN

21 350

Analītiskās KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

| Sugas | : | Norvēģijas omārs

  Nephrops norvegicus |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Norvēģijas omārs

Nephrops norvegicus

| Zona | : | IV (Norvēģijas ūdeņi)
  NEP/04-N. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

IV (Norvēģijas ūdeņi)

NEP/04-N.

Dānija

946

Vācija

1

Apvienotā Karaliste

53

EK

1 000

KPN

Neattiecas

Analītiskās KPN, kur nepiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

| Sugas | : | Norvēģijas omārs

  Nephrops norvegicus |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Norvēģijas omārs

Nephrops norvegicus

| Zona | : | Vb (EK ūdeņi), VI
  NEP/5BC6. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Vb (EK ūdeņi), VI

NEP/5BC6.

Spānija

26

Francija

103

Īrija

172

Apvienotā Karaliste

12 399

EK

12 700

KPN

12 700

Analītiskās KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

| Sugas | : | Norvēģijas omārs

  Nephrops norvegicus |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Norvēģijas omārs

Nephrops norvegicus

| Zona | : | VII
  NEP/07. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

VII

NEP/07.

Spānija

1 173

Francija

4 753

Īrija

7 207

Apvienotā Karaliste

6 411

EK

19 544

KPN

19 544

Analītiskās KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

| Sugas | : | Norvēģijas omārs

  Nephrops norvegicus |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Norvēģijas omārs

Nephrops norvegicus

| Zona | : | VIIIa,b,d,e
  NEP/8ABDE. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

VIIIa,b,d,e

NEP/8ABDE.

Spānija

186

Francija

2 914

EK

3 100

KPN

3 100

Analītiskās KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

| Sugas | : | Norvēģijas omārs

  Nephrops norvegicus |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Norvēģijas omārs

Nephrops norvegicus

| Zona | : | VIIIc
  NEP/08C. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

VIIIc

NEP/08C.

Spānija

156

Francija

6

EK

162

KPN

162

Analītiskās KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

| Sugas | : | Norvēģijas omārs

  Nephrops norvegicus |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Norvēģijas omārs

Nephrops norvegicus

| Zona | : | IX, X, CECAF 34.1.1 (EK ūdeņi)
  NEP/9/3411 |
| --- | --- | --- |

Zona

:

IX, X, CECAF 34.1.1 (EK ūdeņi)

NEP/9/3411

Spānija

135

Portugāle

405

EK

540

KPN

540

Analītiskās KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

| Sugas | : | Parastā ziemeļgarnele

  Pandalus borealis |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Parastā ziemeļgarnele

Pandalus borealis

| Zona | : | IIIa
  PRA/03A. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

IIIa

PRA/03A.

Dānija

3 717

Zviedrija

2 002

EK

5 719

KPN

10 710

Analītiskās KPN, kur nepiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

| Sugas | : | Parastā ziemeļgarnele

  Pandalus borealis |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Parastā ziemeļgarnele

Pandalus borealis

| Zona | : | IIa (EK ūdeņi), IV (EK ūdeņi)
  PRA/2AC4-C |
| --- | --- | --- |

Zona

:

IIa (EK ūdeņi), IV (EK ūdeņi)

PRA/2AC4-C

Dānija

3 626

Nīderlande

34

Zviedrija

146

Apvienotā Karaliste

1 074

EK

4 880

KPN

4 980

Piesardzīga KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

| Sugas | : | Parastā ziemeļgarnele

  Pandalus borealis |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Parastā ziemeļgarnele

Pandalus borealis

| Zona | : | Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62° N
  PRA/04-N. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62° N

PRA/04-N.

Dānija

900

Zviedrija

151 (48)

EK

1 051

KPN

Neattiecas

| Sugas | : | “Penaeus” garnele

  Penaeus spp. |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

“Penaeus” garnele

Penaeus spp.

| Zona | : | Franču Gviāna
  PEN/FGU. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Franču Gviāna

PEN/FGU.

Francija

4 000 (49)

EK

4 000 (49)

Barbadosa

24 (49)

Gviāna

24 (49)

Surinama

0 (49)

Trinidāda un Tobāgo

60 (49)

KPN

4 108 (49)

Piesardzīga KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

| Sugas | : | Jūras zeltplekste

  Pleuronectes platessa |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Jūras zeltplekste

Pleuronectes platessa

| Zona | : | Skageraks
  PLE/03AN. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Skageraks

PLE/03AN.

Beļģija

46

Dānija

5 917

Vācija

30

Nīderlande

1 138

Zviedrija

317

EK

7 448

KPN

7 600

Analītiskās KPN, kur nepiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

| Sugas | : | Jūras zeltplekste

  Pleuronectes platessa |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Jūras zeltplekste

Pleuronectes platessa

| Zona | : | Kategats
  PLE/03AS. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Kategats

PLE/03AS.

Dānija

1 691

Vācija

19

Zviedrija

190

EK

1 900

KPN

1 900

Analītiskās KPN, kur nepiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

| Sugas | : | Jūras zeltplekste

  Pleuronectes platessa |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Jūras zeltplekste

Pleuronectes platessa

| Zona | : | IIa (EK ūdeņi), IV
  PLE/2AC4. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

IIa (EK ūdeņi), IV

PLE/2AC4.

Beļģija

3 530

Dānija

11 474

Vācija

3 310

Francija

662

Nīderlande

22 066

Apvienotā Karaliste

16 328

EK

57 370

Norvēģija

1 630

KPN

59 000

Analītiskās KPN, kur nepiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

Ievērojot iepriekšminētās kvotas, še turpmāk noteiktajās zonās nevar zvejot vairāk par šādiem daudzumiem:

| | Norvēģijas ūdeņi
  (PLE/*04N-) |
| --- | --- |
| EK | 30 000 |

Norvēģijas ūdeņi

(PLE/*04N-)

EK

30 000

| Sugas | : | Jūras zeltplekste

  Pleuronectes platessa |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Jūras zeltplekste

Pleuronectes platessa

| Zona | : | Vb (EK ūdeņi), VI, XII, XIV
  PLE/561214 |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Vb (EK ūdeņi), VI, XII, XIV

PLE/561214

Francija

27

Īrija

358

Apvienotā Karaliste

597

EK

982

KPN

982

Piesardzīga KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

| Sugas | : | Jūras zeltplekste

  Pleuronectes platessa |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Jūras zeltplekste

Pleuronectes platessa

| Zona | : | VIIa
  PLE/07A. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

VIIa

PLE/07A.

Beļģija

41

Francija

18

Īrija

1 051

Nīderlande

13

Apvienotā Karaliste

485

EK

1 608

KPN

1 608

Analītiskās KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

| Sugas | : | Jūras zeltplekste

  Pleuronectes platessa |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Jūras zeltplekste

Pleuronectes platessa

| Zona | : | VIIb,c
  PLE/7BC. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

VIIb,c

PLE/7BC.

Francija

32

Īrija

128

EK

160

KPN

160

Piesardzīga KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

| Sugas | : | Jūras zeltplekste

  Pleuronectes platessa |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Jūras zeltplekste

Pleuronectes platessa

| Zona | : | VIId,e
  PLE/7DE. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

VIId,e

PLE/7DE.

Beļģija

843

Francija

2 810

Apvienotā Karaliste

1 498

EK

5 151

KPN

5 151

Analītiskās KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

| Sugas | : | Jūras zeltplekste

  Pleuronectes platessa |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Jūras zeltplekste

Pleuronectes platessa

| Zona | : | VIIf,g
  PLE/7FG. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

VIIf,g

PLE/7FG.

Beļģija

73

Francija

132

Īrija

202

Apvienotā Karaliste

69

EK

476

KPN

476

Analītiskās KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

| Sugas | : | Jūras zeltplekste

  Pleuronectes platessa |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Jūras zeltplekste

Pleuronectes platessa

| Zona | : | VIIh,j,k
  PLE/7HJK. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

VIIh,j,k

PLE/7HJK.

Beļģija

29

Francija

58

Īrija

204

Nīderlande

117

Apvienotā Karaliste

58

EK

466

KPN

466

Piesardzīga KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

| Sugas | : | Jūras zeltplekste

  Pleuronectes platessa |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Jūras zeltplekste

Pleuronectes platessa

| Zona | : | VIII, IX, X, CECAF 34.1.1 (EK ūdeņi)
  PLE/8/3411 |
| --- | --- | --- |

Zona

:

VIII, IX, X, CECAF 34.1.1 (EK ūdeņi)

PLE/8/3411

Spānija

75

Francija

298

Portugāle

75

EK

448

KPN

448

Piesardzīga KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

| Sugas | : | Pollaks

  Pollachius pollachius |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Pollaks

Pollachius pollachius

| Zona | : | Vb (EK ūdeņi), VI, XII, XIV
  POL/561214 |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Vb (EK ūdeņi), VI, XII, XIV

POL/561214

Spānija

8

Francija

270

Īrija

79

Apvienotā Karaliste

206

EK

563

KPN

563

Piesardzīga KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

| Sugas | : | Pollaks

  Pollachius pollachius |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Pollaks

Pollachius pollachius

| Zona | : | VII
  POL/07. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

VII

POL/07.

Beļģija

529

Spānija

32

Francija

12 177

Īrija

1 298

Apvienotā Karaliste

2 964

EK

17 000

KPN

17 000

Piesardzīga KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

| Sugas | : | Pollaks

  Pollachius pollachius |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Pollaks

Pollachius pollachius

| Zona | : | VIIIa,b,d,e
  POL/8ABDE. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

VIIIa,b,d,e

POL/8ABDE.

Spānija

286

Francija

1 394

EK

1 680

KPN

1 680

Piesardzīga KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

| Sugas | : | Pollaks

  Pollachius pollachius |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Pollaks

Pollachius pollachius

| Zona | : | VIIIc
  POL/08C. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

VIIIc

POL/08C.

Spānija

295

Francija

33

EK

328

KPN

328

Piesardzīga KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

| Sugas | : | Pollaks

  Pollachius pollachius |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Pollaks

Pollachius pollachius

| Zona | : | IX, X, CECAF 34.1.1 (EK ūdeņi)
  POL/9/3411 |
| --- | --- | --- |

Zona

:

IX, X, CECAF 34.1.1 (EK ūdeņi)

POL/9/3411

Spānija

278

Portugāle

10

EK

288

KPN

288

Piesardzīga KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

| Sugas | : | Saida

  Pollachius virens |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Saida

Pollachius virens

| Zona | : | IIa (EK ūdeņi), IIIa, IIIbcd (EK ūdeņi), IV
  POK/2A34. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

IIa (EK ūdeņi), IIIa, IIIbcd (EK ūdeņi), IV

POK/2A34.

Beļģija

51

Dānija

6 013

Vācija

15 184

Francija

35 733

Nīderlande

152

Zviedrija

826

Apvienotā Karaliste

11 641

EK

69 600

Norvēģija

75 400 (50)

KPN

145 000

Analītiskās KPN, kur nepiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

Ievērojot iepriekšminētās kvotas, še turpmāk noteiktajās zonās nevar zvejot vairāk par šādiem daudzumiem:

| | Norvēģijas ūdeņi
  (POK/*04N-) |
| --- | --- |
| EK | 69 600 |

Norvēģijas ūdeņi

(POK/*04N-)

EK

69 600

| Sugas | : | Saida

  Pollachius virens |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Saida

Pollachius virens

| Zona | : | Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62°N
  POK/04-N. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62°N

POK/04-N.

Zviedrija

947

EK

947

KPN

Neattiecas

Analītiskās KPN, kur nepiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

| Sugas | : | Saida

  Pollachius virens |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Saida

Pollachius virens

| Zona | : | Vb (EK ūdeņi), VI, XII, XIV
  POK/561214 |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Vb (EK ūdeņi), VI, XII, XIV

POK/561214

Vācija

984

Francija

9 774

Īrija

494

Apvienotā Karaliste

3 792

EK

15 044

KPN

15 044

Analītiskās KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

| Sugas | : | Saida

  Pollachius virens |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Saida

Pollachius virens

| Zona | : | VII, VIII, IX, X, CECAF 34.1.1 (EK ūdeņi)
  POK/7X1034 |
| --- | --- | --- |

Zona

:

VII, VIII, IX, X, CECAF 34.1.1 (EK ūdeņi)

POK/7X1034

Beļģija

14

Francija

3 137

Īrija

1 568

Apvienotā Karaliste

855

EK

5 574

KPN

5 574

Piesardzīga KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

| Sugas | : | Akmeņplekste un gludais rombs

  Psetta maxima un Scopthalmus rhombus |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Akmeņplekste un gludais rombs

Psetta maxima un Scopthalmus rhombus

| Zona | : | IIa (EK ūdeņi), IV (EK ūdeņi)
  T/B/2AC4-C |
| --- | --- | --- |

Zona

:

IIa (EK ūdeņi), IV (EK ūdeņi)

T/B/2AC4-C

Beļģija

334

Dānija

713

Vācija

182

Francija

86

Nīderlande

2 527

Zviedrija

5

Apvienotā Karaliste

703

EK

4 550

KPN

4 550

Piesardzīga KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

| Sugas | : | Rajas

  Rajidae |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Rajas

Rajidae

| Zona | : | IIa (EK ūdeņi), IV (EK ūdeņi)
  SRX/2AC4-C |
| --- | --- | --- |

Zona

:

IIa (EK ūdeņi), IV (EK ūdeņi)

SRX/2AC4-C

Beļģija

542

Dānija

21

Vācija

27

Francija

85

Nīderlande

462

Apvienotā Karaliste

2 083

EK

3 220

KPN

3 220

Piesardzīga KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

| Sugas | : | Melnais paltuss

  Reinhardtius hippoglossoides |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Melnais paltuss

Reinhardtius hippoglossoides

| Zona | : | IIa (Kopienas ūdeņi), IV, VI (Kopienas ūdeņi un starptautiskie ūdeņi) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

IIa (Kopienas ūdeņi), IV, VI (Kopienas ūdeņi un starptautiskie ūdeņi)

Dānija

10

Vācija

18

Igaunija

10

Spānija

10

Francija

168

Īrija

10

Polija

10

Apvienotā Karaliste

661

EK

1 042

Norvēģija

145 (51)
   (52)
   (53)

KPN

Neattiecas

| Sugas | : | Skumbrija

  Scomber scombrus |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Skumbrija

Scomber scombrus

| Zona | : | IIa (EK ūdeņi), IIIa, IIIb,c,d (EK ūdeņi), IV
  MAC/2A34. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

IIa (EK ūdeņi), IIIa, IIIb,c,d (EK ūdeņi), IV

MAC/2A34.

Beļģija

148

Dānija

11 866

Vācija

155

Francija

467

Nīderlande

470

Zviedrija

3 526 (54)
   (55)
   (56)

Apvienotā Karaliste

435

EK

17 067 (55)

Norvēģija

28 676 (57)

KPN

420 000 (58)

Analītiskās KPN, kur nepiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

Ievērojot iepriekšminētās kvotas, še turpmāk noteiktajās zonās nevar zvejot vairāk par šādiem daudzumiem:

| | IIIa
  MAC/*03A. | IIIa, IVb,c
  MAC/*3A4BC | IVb
  MAC/*04B. | IVc
  MAC/*04C. | IIa (izņemot EK ūdeņus), VI, no 2005. gada 1. janvāra līdz 31. martam
  MAC/*2A6. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dānija | | 4 130 | | | 4 020 |
| Francija | | 467 | | | |
| Nīderlande | | 470 | | | |
| Zviedrija | | | 390 | 10 | |
| Apvienotā Karaliste | | 435 | | | |
| Norvēģija | 3 000 | | | | |

IIIa

MAC/*03A.

IIIa, IVb,c

MAC/*3A4BC

IVb

MAC/*04B.

IVc

MAC/*04C.

IIa (izņemot EK ūdeņus), VI, no 2005. gada 1. janvāra līdz 31. martam

MAC/*2A6.

Dānija

4 130

4 020

Francija

467

Nīderlande

470

Zviedrija

390

10

Apvienotā Karaliste

435

Norvēģija

3 000

| Sugas | : | Skumbrija

  Scomber scombrus |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Skumbrija

Scomber scombrus

| Zona | : | IIa (non-EK ūdeņi), Vb (EK ūdeņi), VI, VII, VIIIa,b,d,e, XII, XIV
  MAC/2CX14- |
| --- | --- | --- |

Zona

:

IIa (non-EK ūdeņi), Vb (EK ūdeņi), VI, VII, VIIIa,b,d,e, XII, XIV

MAC/2CX14-

Vācija

13 845

Spānija

20

Igaunija

115

Francija

9 231

Īrija

46 149

Latvija

85

Lietuva

85

Nīderlande

20 190

Polija

844

Apvienotā Karaliste

126 913

EK

217 477

Norvēģija

8 500 (59)

Farēru salas

3 322 (60)

KPN

420 000 (61)

Analītiskās KPN, kur nepiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

Ievērojot iepriekšminētās kvotas, še turpmāk noteiktajās zonās var zvejot ne vairāk par šādiem daudzumiem un tikai no 1. janvāra līdz 15. februārim un no 1. oktobra līdz 31. decembrim.

| | IVa (EK ūdeņi)
  MAC/*04A-C |
| --- | --- |
| Vācija | 4 175 |
| Spānija | 0 |
| Francija | 2 784 |
| Īrija | 13 918 |
| Nīderlande | 6 089 |
| Apvienotā Karaliste | 38 274 |
| EK | 65 240 |
| Norvēģija | 8 500 |
| Farēru salas | 1 002 () |
| ()  Uz ziemeļiem no 59° N (EK zona) no 1. janvāra līdz 15. februārim un no 1. oktobra līdz 31. decembrim. |

IVa (EK ūdeņi)

MAC/*04A-C

Vācija

4 175

Spānija

0

Francija

2 784

Īrija

13 918

Nīderlande

6 089

Apvienotā Karaliste

38 274

EK

65 240

Norvēģija

8 500

Farēru salas

1 002 ()

()  Uz ziemeļiem no 59° N (EK zona) no 1. janvāra līdz 15. februārim un no 1. oktobra līdz 31. decembrim.

| Sugas | : | Skumbrija

  Scomber scombrus |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Skumbrija

Scomber scombrus

| Zona | : | VIIIc, IX, X, CECAF 34.1.1 (EK ūdeņi)
  MAC/8C3411 |
| --- | --- | --- |

Zona

:

VIIIc, IX, X, CECAF 34.1.1 (EK ūdeņi)

MAC/8C3411

Spānija

20 500 (63)

Francija

136 (63)

Portugāle

4 237 (63)

EK

24 873

KPN

24 873

Analītiskās KPN, kur nepiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

Ievērojot iepriekšminētās kvotas, še turpmāk noteiktajās zonās nevar zvejot vairāk par šādiem daudzumiem:

| | VIIIb
  (MAC/*08B.) |
| --- | --- |
| Spānija | 1 722 |
| Francija | 11 |
| Portugāle | 356 |

VIIIb

(MAC/*08B.)

Spānija

1 722

Francija

11

Portugāle

356

| Sugas | : | Jūras mēle

  Solea solea |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Jūras mēle

Solea solea

| Zona | : | IIIa, IIIbcd (EK ūdeņi)
  SOL/3A/BCD |
| --- | --- | --- |

Zona

:

IIIa, IIIbcd (EK ūdeņi)

SOL/3A/BCD

Dānija

437

Vācija

25

Nīderlande

42

Zviedrija

16

EK

520

KPN

520

Analītiskās KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

| Sugas | : | Jūras mēle

  Solea solea |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Jūras mēle

Solea solea

| Zona | : | II, IV (EK ūdeņi)
  SOL/24. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

II, IV (EK ūdeņi)

SOL/24.

Beļģija

1 527

Dānija

698

Vācija

1 221

Francija

305

Nīderlande

13 784

Apvienotā Karaliste

785

EK

18 320

Norvēģija

280

KPN

18 600

Analītiskās KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

| Sugas | : | Jūras mēle

  Solea solea |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Jūras mēle

Solea solea

| Zona | : | Vb (EK ūdeņi), VI, XII, XIV
  SOL/561214 |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Vb (EK ūdeņi), VI, XII, XIV

SOL/561214

Īrija

54

Apvienotā Karaliste

14

EK

68

KPN

68

Piesardzīga KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

| Sugas | : | Jūras mēle

  Solea solea |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Jūras mēle

Solea solea

| Zona | : | VIIa
  SOL/07A. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

VIIa

SOL/07A.

Beļģija

474

Francija

6

Īrija

117

Nīderlande

150

Apvienotā Karaliste

213

EK

960

KPN

960

Analītiskās KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

| Sugas | : | Jūras mēle

  Solea solea |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Jūras mēle

Solea solea

| Zona | : | VIIb,c
  SOL/7BC. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

VIIb,c

SOL/7BC.

Francija

10

Īrija

55

EK

65

KPN

65

Piesardzīga KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

| Sugas | : | Jūras mēle

  Solea solea |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Jūras mēle

Solea solea

| Zona | : | VIIf,g
  SOL/7FG. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

VIIf,g

SOL/7FG.

Beļģija

625

Francija

63

Īrija

31

Apvienotā Karaliste

281

EK

1 000

KPN

1 000

Analītiskās KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

| Sugas | : | Jūras mēle

  Solea solea |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Jūras mēle

Solea solea

| Zona | : | VIIh,j,k
  SOL/7HJK. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

VIIh,j,k

SOL/7HJK.

Beļģija

54

Francija

108

Īrija

293

Nīderlande

87

Apvienotā Karaliste

108

EK

650

KPN

650

Piesardzīga KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

| Sugas | : | Jūras mēle

  Solea solea |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Jūras mēle

Solea solea

| Zona | : | VIIIa,b
  SOL/8AB. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

VIIIa,b

SOL/8AB.

Beļģija

51

Spānija

9

Francija

3 796

Nīderlande

284

EK

4 140

KPN

4 140

Analītiskās KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

| Sugas | : | Paltuss

  Solea spp. |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Paltuss

Solea spp.

| Zona | : | VIIIc,d,e, IX, X, CECAF 34.1.1 (EK ūdeņi)
  SOX/8CDE34 |
| --- | --- | --- |

Zona

:

VIIIc,d,e, IX, X, CECAF 34.1.1 (EK ūdeņi)

SOX/8CDE34

Spānija

458

Portugāle

758

EK

1 216

KPN

1 216

Piesardzīga KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

| Sugas | : | Brētliņas

  Sprattus sprattus |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Brētliņas

Sprattus sprattus

| Zona | : | IIIa
  SPR/03A. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

IIIa

SPR/03A.

Dānija

33 504

Vācija

70

Zviedrija

12 676

EK

46 250

KPN

50 000

Piesardzīga KPN, kur nepiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

| Sugas | : | Brētliņas

  Sprattus sprattus |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Brētliņas

Sprattus sprattus

| Zona | : | IIa (EK ūdeņi), IV (EK ūdeņi)
  SPR/2AC4-C |
| --- | --- | --- |

Zona

:

IIa (EK ūdeņi), IV (EK ūdeņi)

SPR/2AC4-C

Beļģija

2 877

Dānija

227 669

Vācija

2 877

Francija

2 877

Nīderlande

2 877

Zviedrija

1 330 (64)

Apvienotā Karaliste

9 493

EK

250 000

Norvēģija

1 000 (65)

Farēru salas

6 000 (66)

KPN

257 000

Piesardzīga KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

| Sugas | : | Brētliņas

  Sprattus sprattus |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Brētliņas

Sprattus sprattus

| Zona | : | VIIde
  SPR/7DE. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

VIIde

SPR/7DE.

Beļģija

38

Dānija

2 496

Vācija

38

Francija

538

Nīderlande

538

Apvienotā Karaliste

4 032

EK

7 680

KPN

7 680

Piesardzīga KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

| Sugas | : | Dzeloņhaizivs

  Squalus acanthias |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Dzeloņhaizivs

Squalus acanthias

| Zona | : | IIa (EK ūdeņi), IV (EK ūdeņi)
  DGS/2AC4-C |
| --- | --- | --- |

Zona

:

IIa (EK ūdeņi), IV (EK ūdeņi)

DGS/2AC4-C

Beļģija

19

Dānija

111

Vācija

20

Francija

35

Nīderlande

30

Zviedrija

2

Apvienotā Karaliste

919

EK

1 136

Norvēģija

100 (67)

KPN

1 236

Piesardzīga KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

| Sugas | : | Stavrida

  Trachurus spp. |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Stavrida

Trachurus spp.

| Zona | : | IIa (EK ūdeņi), IV (EK ūdeņi)
  JAX/2AC4-C |
| --- | --- | --- |

Zona

:

IIa (EK ūdeņi), IV (EK ūdeņi)

JAX/2AC4-C

Beļģija

64

Dānija

27 547

Vācija

2 077

Francija

44

Īrija

1 599

Nīderlande

4 469

Zviedrija

750

Apvienotā Karaliste

4 066

EK

40 616

Norvēģija

1 600 (68)

Farēru salas

1 823 (69)

KPN

42 727

Piesardzīga KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

| Sugas | : | Stavrida

  Trachurus spp. |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Stavrida

Trachurus spp.

| Zona | : | Vb (EK ūdeņi), VI, VII, VIIIa,b,d,e, XII, XIV
  JAX/578/14 |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Vb (EK ūdeņi), VI, VII, VIIIa,b,d,e, XII, XIV

JAX/578/14

Dānija

12 088

Vācija

9 662

Spānija

13 195

Francija

6 384

Īrija

31 454

Nīderlande

46 096

Portugāle

1 277

Apvienotā Karaliste

13 067

EK

133 223

Farēru salas

4 955 (70)
   (71)

KPN

137 000

Analītiskās KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

| Sugas | : | Stavrida

  Trachurus spp. |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Stavrida

Trachurus spp.

| Zona | : | VIIIc, IX
  JAX/8C9. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

VIIIc, IX

JAX/8C9.

Spānija

29 587 (72)

Francija

377 (72)

Portugāle

25 036 (72)

EK

55 000

KPN

55 000

Piesardzīga KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

| Sugas | : | Stavrida

  Trachurus spp. |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Stavrida

Trachurus spp.

| Zona | : | X, CECAF
   (73)

  JAX/X34PRT |
| --- | --- | --- |

Zona

:

X, CECAF
   (73)

JAX/X34PRT

Portugāle

3 200

EK

3 200

KPN

3 200

Piesardzīga KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

| Sugas | : | Stavrida

  Trachurus spp. |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Stavrida

Trachurus spp.

| Zona | : | CECAF (EK ūdeņi) (74)

  JAX/341PRT |
| --- | --- | --- |

Zona

:

CECAF (EK ūdeņi) (74)

JAX/341PRT

Portugāle

1 600

EK

1 600

KPN

1 600

Piesardzīga KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

| Sugas | : | Stavrida

  Trachurus spp. |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Stavrida

Trachurus spp.

| Zona | : | CECAF (EK ūdeņi) (75)

  JAX/341SPN |
| --- | --- | --- |

Zona

:

CECAF (EK ūdeņi) (75)

JAX/341SPN

Spānija

1 600

EK

1 600

KPN

1 600

Piesardzīga KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

| Sugas | : | Norvēģijas menca

  Trisopterus esmarki |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Norvēģijas menca

Trisopterus esmarki

| Zona | : | IIa (EK ūdeņi), IIIa, IV (EK ūdeņi)
  NOP/2A3A4. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

IIa (EK ūdeņi), IIIa, IV (EK ūdeņi)

NOP/2A3A4.

Dānija

0

Vācija

0

Nīderlande

0

EK

0

Norvēģija

1 000 (76)

KPN

Neattiecas

Analītiskās KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

| Sugas | : | Norvēģijas menca

  Trisopterus esmarki |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Norvēģijas menca

Trisopterus esmarki

| Zona | : | IV (Norvēģijas ūdeņi)
  NOP/04-N. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

IV (Norvēģijas ūdeņi)

NOP/04-N.

Dānija

4 750 (77)
   (78)

Apvienotā Karaliste

250 (77)
   (78)

EK

5 000 (77)
   (78)

KPN

Neattiecas

Analītiskās KPN, kur nepiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

| Sugas | : | Rūpnieciskās zivis |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Rūpnieciskās zivis

| Zona | : | IV (Norvēģijas ūdeņi)
  I/F/04-N. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

IV (Norvēģijas ūdeņi)

I/F/04-N.

Zviedrija

800 (79)
   (80)

EK

800

KPN

Neattiecas

| Sugas | : | Kombinētā kvota |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Kombinētā kvota

| Zona | : | EK ūdeņi zonās Vb, VI, VII
  R/G/5B67-C |
| --- | --- | --- |

Zona

:

EK ūdeņi zonās Vb, VI, VII

R/G/5B67-C

EK

Nav ierobežojama

Norvēģija

600 (81)

KPN

Neattiecas

| Sugas | : | Citas sugas |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Citas sugas

| Zona | : | IV (Norvēģijas ūdeņi)
  OTH/04-N. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

IV (Norvēģijas ūdeņi)

OTH/04-N.

Beļģija

38

Dānija

3 500

Vācija

395

Francija

162

Nīderlande

280

Zviedrija

Neattiecas (82)

Apvienotā Karaliste

2 625

EK

7 000

KPN

Neattiecas

Piesardzīga KPN, kur nepiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

| Sugas | : | Citas sugas |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Citas sugas

| Zona | : | EK ūdeņi zonās IIa, IV, VIa uz ziemeļiem no 56° 30'N
  OTH/2A46AN |
| --- | --- | --- |

Zona

:

EK ūdeņi zonās IIa, IV, VIa uz ziemeļiem no 56° 30'N

OTH/2A46AN

EK

Nav ierobežojama

Norvēģija

4 720 (83)

Farēru salas

400 (84)

KPN

Neattiecas

---

(1)  EK ūdeņi, izņemot ūdeņus 6 jūdžu platumā no Apvienotās Karalistes bāzes līnijām Shetland, Fair Isle un Foula.

(2)  Izņemot Dāniju un Apvienoto Karalisti.

(3)  Paredzēts zvejošanai Ziemeļjūrā.

(4)  Noteikts Regulā (EK) Nr. 2270/2004.

(5)  No kā pieļaujama citu sugu nejauša nozveja 25 % apmērā vienam kuģim, jebkurā brīdī, apakšrajonos Vb, VI un VII. Tomēr šo procentuālo vērtību var pārsniegt pirmajās 24 stundās pēc zvejas sākuma specifiskās vietās. Kopējā citu sugu nejauša nozveja apakšrajonos Vb,VI un VII nedrīkst pārsniegt 3 000 tonnas.

(6)  Tostarp līdaka. Kvotas Norvēģijai ir 6 800 tonnas līdakai un 4 000 tonnas brosmei, un tās ir savstarpēji aizstājamas līdz 2 000 tonnām, un tās var zvejot tikai ar āķu jedām ICES apgabalā Vb, kā arī VI un VII apakšrajonā.

(7)  Izcelts kā viss loms vai šķirots no loma atlikuma.

(8)  Paredzēts zvejošanai Skageraka apgabalā.

(9)  Izcelts kā viss loms vai šķirots no loma atlikuma, dalībvalstij ir jāinformē Komisija par to siļķu izkrāvumiem, atsevišķi pa ICES apgabaliem IVa un IVb (zonas HER/04A. un HER/04B.).

(10)  Var tikt zvejotas EK ūdeņos. Šajā kvotā zvejotie lomi ir jāatskaita no Norvēģijas KPN daļas.

Īpašie nosacījumi:

Ievērojot iepriekšminētās kvotas, še turpmāk noteiktajās zonās nevar zvejot vairāk par šādiem daudzumiem:

| | Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62° N
  (HER/*04N-) |
| --- | --- |
| EK | 50 000 |

Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62° N

(HER/*04N-)

EK

50 000

(11)  Mencu, pikšu, pollaku, merlangu un saidas piezvejas ir jāskaita uz šo sugu kvotu rēķina.

(12)  Siļķu piezvejas, kas ņemtas to sugu zvejā, kuras nav siļķes, un kas izkrautas nešķirotas.

(13)  Siļķu piezvejas, kas ņemtas to sugu zvejā, kuras nav siļķes, un kas izkrautas nešķirotas.

(14)  Izcelts kā viss loms vai šķirots no loma atlikuma.

(15)  Izņemot Blackwater krājumu: tas attiecas uz siļķu krājumu Temzas estuāra jūras reģionā zonā, ko ierobežo līnija, kas iet taisni uz dienvidiem no Landguard
  Point (51°56' N, 1°19.1' E) līdz 51°33' ziemeļu platuma un pēc tam taisni uz rietumiem līdz Apvienotās Karalistes krasta punktam.

(16)  Līdz 50 % no šīs kvotas var pārvest uz ICES apgabalu IVb. Tomēr par šādiem pārvedumiem iepriekš jāpaziņo Komisijai.

(17)  Tas attiecas uz siļķu krājumu ICES apgabalā VIa, uz ziemeļiem no 56°00' N un tajā VIa apgabala daļā, kas atrodas uz austrumiem no 07°00' W un ziemeļiem no 55°00' N, izņemot Clyde.

(18)  Šī kvota var tikt zvejota tikai apgabalā VIa uz ziemeļiem no 56°30' N.

(19)  Tas attiecas uz siļķu krājumiem ICES apgabalā VIa, uz dienvidiem no 56°00' N un uz rietumiem no 07°00' W.

(20)  Clyde krājums: attiecas uz siļķu krājumu jūras rajonā, kas atrodas uz ziemeļaustrumiem no līnijas, kas novilkta starp Mull of Kintyre un Corsewall Point.

(21)  ICES apgabals VIIa ir samazināts ar ICES rajonam VIIghjk pievienoto rajonu, ko ierobežo:

| — | uz ziemeļiem - platumā 52° 30'N |
| --- | --- |

—

uz ziemeļiem - platumā 52° 30'N

| — | uz dienvidiem - platumā 52° 00'N |
| --- | --- |

—

uz dienvidiem - platumā 52° 00'N

| — | uz rietumiem - Īrijas krasts |
| --- | --- |

—

uz rietumiem - Īrijas krasts

| — | uz austrumiem - Apvienotās Karalistes krasts |
| --- | --- |

—

uz austrumiem - Apvienotās Karalistes krasts

(22)  ICES apgabals VIIg,h,j,k ir palielināts par rajonu, ko ierobežo:

| — | uz ziemeļiem - platumā 52°30'N, |
| --- | --- |

—

uz ziemeļiem - platumā 52°30'N,

| — | uz dienvidiem - platumā 52°00'N, |
| --- | --- |

—

uz dienvidiem - platumā 52°00'N,

| — | uz rietumiem - Īrijas krasts, |
| --- | --- |

—

uz rietumiem - Īrijas krasts,

| — | uz austrumiem - Apvienotās Karalistes krasts. |
| --- | --- |

—

uz austrumiem - Apvienotās Karalistes krasts.

(23)  Var tikt zvejotas EK ūdeņos. Šajā kvotā zvejotie lomi ir jāatskaita no Norvēģijas KPN daļas.

Īpašie nosacījumi:

Ievērojot iepriekšminētās kvotas, še turpmāk noteiktajās zonās nevar zvejot vairāk par šādiem daudzumiem:

| | Norvēģijas ūdeņi
  (COD/*04N-) |
| --- | --- |
| EK | 19 694 |

Norvēģijas ūdeņi

(COD/*04N-)

EK

19 694

(24)  Izņemot aprēķinātās rūpnieciskās piezvejas 239 tonnas.

(25)  Izņemot aprēķinātās rūpnieciskās piezvejas 578 tonnas.

Īpašie nosacījumi:

Ievērojot iepriekšminētās kvotas, še turpmāk noteiktajās zonās nevar zvejot vairāk par šādiem daudzumiem:

| | Norvēģijas ūdeņi
  (HAD/*04N-) |
| --- | --- |
| EK | 38 175 |

Norvēģijas ūdeņi

(HAD/*04N-)

EK

38 175

(26)  Izņemot aprēķinātās rūpnieciskās piezvejas 750 tonnas.

(27)  Izņemot aprēķinātās rūpnieciskās piezvejas 5 400 tonnas.

(28)  Var tikt zvejotas EK ūdeņos. Šajā kvotā zvejotie lomi ir jāatskaita no Norvēģijas KPN daļas.

Īpašie nosacījumi:

Ievērojot iepriekšminētās kvotas, še turpmāk noteiktajās zonās nevar zvejot vairāk par šādiem daudzumiem:

| | Norvēģijas ūdeņi
  (WHG/*04N-) |
| --- | --- |
| EK | 17 073 |

Norvēģijas ūdeņi

(WHG/*04N-)

EK

17 073

(29)  Daļa no kopējā KPN 42 600 tonnu apjoma attiecībā uz ziemeļu heka krājumiem.

(30)  Daļa no kopējā KPN 42 600 tonnu apjoma attiecībā uz ziemeļu heka krājumiem.

(31)  Daļa no kopējā KPN 42 600 tonnu apjoma attiecībā uz ziemeļu heka krājumiem.

Īpašie nosacījumi:

Ievērojot iepriekšminētās kvotas, še turpmāk noteiktajās zonās nevar zvejot vairāk par šādiem daudzumiem:

| | VIIIabde
  (HKE/*8ABDE) |
| --- | --- |
| Beļģija | 28 |
| Spānija | 1 137 |
| Francija | 1 137 |
| Īrija | 142 |
| Nīderlande | 14 |
| Apvienotā Karaliste | 639 |
| EK | 3 096 |

VIIIabde

(HKE/*8ABDE)

Beļģija

28

Spānija

1 137

Francija

1 137

Īrija

142

Nīderlande

14

Apvienotā Karaliste

639

EK

3 096

(32)  Daļa no kopējā KPN 42 600 tonnu apjoma attiecībā uz ziemeļu heka krājumiem.

Īpašie nosacījumi:

Ievērojot iepriekšminētās kvotas, še turpmāk noteiktajās zonās nevar zvejot vairāk par šādiem daudzumiem:

| | Vb (EK ūdeņi), VI, VII, XII, XIV (HKE/*57-14) |
| --- | --- |
| Beļģija | 1 |
| Spānija | 1 420 |
| Francija | 2 557 |
| Nīderlande | 4 |
| EK | 3 982 |

Vb (EK ūdeņi), VI, VII, XII, XIV (HKE/*57-14)

Beļģija

1

Spānija

1 420

Francija

2 557

Nīderlande

4

EK

3 982

(33)  Kopējās 120 000 tonnu kvotas ietvaros EK ūdeņos.

(34)  Līdz 75 % var tikt ņemti rajonos VIIIc, IX, X, CECAF 34.1.1 (EK ūdeņi).

(35)  Var tikt zvejoti EK ūdeņos rajonos II, IVa, VIa uz ziemeļiem no 56°30'N, VIb, VII uz rietumiem no 12°W.

(36)  No kā līdz pm tonnām var būt argentīna (Argentina spp.).

(37)  Putasu lomi var ietvert nenovēršamus argentīnas lomus (Argentina spp.).

(38)  Var tikt zvejoti EK ūdeņos rajonos VIa uz ziemeļiem no 56°30'N, VIb, VII uz rietumiem no 12°W.

Īpašie nosacījumi:

Ievērojot iepriekšminētās kvotas, še turpmāk noteiktajās zonās nevar zvejot vairāk par šādiem daudzumiem:

| | IVa WHB/*04A-C |
| --- | --- |
| Norvēģija | 40 000 |

IVa WHB/*04A-C

Norvēģija

40 000

(39)  Noteikts Regulā (EK) Nr. 2270/2004.

(40)  Jāzvejo ar traļiem, strupdeguņu garastu un ogļzivju piezveja jāskaita uz kvotas rēķina.

(41)  Vienīgi piezvejai. Tiešā zveja saskaņā ar šo kvotu nav atļauta.

(42)  Nedrīkst zvejot apgabalā 3 IIIb,c,d.

(43)  Noteikts Regulā EK Nr. 2270/2004.

(44)  No kā pieļaujama citu sugu nejauša nozveja 25 % vienam kuģim apakšrajonos VI un VII. Tomēr šo procentuālo vērtību var pārsniegt pirmajās 24 stundās pēc zvejas sākuma specifiskās vietās. Kopējā citu sugu nejaušanozveja apakšrajonos VI un VII nedrīkst pārsniegt 3 000 tonnas.

(45)  Tostarp brosmes. Līdaku kvotas Norvēģijai ir 6 000 tonnas un brosmēm - 4 000 tonnas, un tās ir savstarpēji aizstājamas līdz 2 000 tonnām un var tikt zvejotas tikai ar āķu jedām ICES apgabalā Vb un apakšrajonos VI un VII.

(46)  Tostarp zilā līdaka un brosmes. Zvejošanai tikai ar āķu jedām VIa (uz ziemeļiem no 56° 30' N) un VIb apgabalā.

(47)  No kā pieļaujama citu sugu nejauša nozveja 20 % vienam kuģim apakšrajonā VI. Tomēr šo procentuālo vērtību var pārsniegt pirmajās 24 stundās pēc zvejas sākuma specifiskās vietās. Kopējā citu sugu nejauša nozveja apakšrajonā VI nedrīkst pārsniegt 75 tonnas.

(48)  Mencu, pikšu, pollaku, merlangu un saidas piezvejas jāskaita uz šo sugu kvotu rēķina.

(49)  Garneļu Penaeus subtilis un Penaeus brasiliensis zvejošana ūdeņos līdz 30 m dziļumam ir aizliegta.

(50)  Var tikt zvejotas tikai IV (EK ūdeņos) un Skageraka apgabalā. Šajā kvota zvejotie lomi ir jāatskaita no Norvēģijas KPN daļas.

Īpašie nosacījumi:

Ievērojot iepriekšminētās kvotas, še turpmāk noteiktajās zonās nevar zvejot vairāk par šādiem daudzumiem:

| | Norvēģijas ūdeņi
  (POK/*04N-) |
| --- | --- |
| EK | 69 600 |

Norvēģijas ūdeņi

(POK/*04N-)

EK

69 600

(51)  Zveja VI zonā ir atļauta tikai ar āķu jedām.

(52)  Jāķer EK ūdeņos IIa un VI zonās

(53)  Kvota, kas noteikta uz laiku, līdz noslēdzas apspriedes ar Norvēģiju par zvejniecību 2005. gadā.

(54)  Ieskaitot šās dalībvalsts skumbriju zvejniecību 1 865 tonnu apmērā ICES apgabalā IIIa un EK ūdeņos ICES apgabalā IVab (MAC/*3A4AB).

(55)  Ieskaitot 315 tonnas, kas paredzētas zvejošanai Norvēģijas ūdeņos ICES apakšrajonā IV (MAC/*04N-).

(56)  Zvejojot Norvēģijas ūdeņos, mencu, pikšu, pollaku, merlangu un saidas piezvejas ir jāskaita uz šo sugu kvotu rēķina.

(57)  Atskaitāma no Norvēģijas KPN daļas (pieejas kvota). Šī kvota var tikt zvejota tikai IVa apgabalā, izņemot 3 000 tonnas, kas var tikt zvejotas IIIa apgabalā.

(58)  KPN, par ko vienojušas ES, Norvēģija un Farēru salas attiecībā uz ziemeļu rajonu.

Īpašie nosacījumi:

Ievērojot iepriekšminētās kvotas, še turpmāk noteiktajās zonās nevar zvejot vairāk par šādiem daudzumiem:

| | IIIa
  MAC/*03A. | IIIa, IVb,c
  MAC/*3A4BC | IVb
  MAC/*04B. | IVc
  MAC/*04C. | IIa (izņemot EK ūdeņus), VI, no 2005. gada 1. janvāra līdz 31. martam
  MAC/*2A6. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dānija | | 4 130 | | | 4 020 |
| Francija | | 467 | | | |
| Nīderlande | | 470 | | | |
| Zviedrija | | | 390 | 10 | |
| Apvienotā Karaliste | | 435 | | | |
| Norvēģija | 3 000 | | | | |

IIIa

MAC/*03A.

IIIa, IVb,c

MAC/*3A4BC

IVb

MAC/*04B.

IVc

MAC/*04C.

IIa (izņemot EK ūdeņus), VI, no 2005. gada 1. janvāra līdz 31. martam

MAC/*2A6.

Dānija

4 130

4 020

Francija

467

Nīderlande

470

Zviedrija

390

10

Apvienotā Karaliste

435

Norvēģija

3 000

(59)  Var tikt zvejots tikai apgabalos IIa, IVa, VIa (uz ziemeļiem no 56°30' N), VIId, e, f, h.

(60)  no kā 1 002 tonnas var tikt zvejotas ICES apgabalā IVa uz ziemeļiem no 59°N (EK zona) no 1. janvāra līdz 15. februārim un no 1. oktobra līdz 31. decembrim. Farēru salu kvota 2 763 tonnu apmērā var tikt zvejota ICES apgabalā VIa (uz ziemeļiem no 56°30'N) visu gadu un/vai ICES apgabalā VIIe, f, h un/vai ICES apgabalā IVa.

(61)  KPN, par ko vienojušās ES, Norvēģija un Farēru salas attiecībā uz ziemeļu rajonu.

Īpašie nosacījumi:

Ievērojot iepriekšminētās kvotas, še turpmāk noteiktajās zonās var zvejot ne vairāk par šādiem daudzumiem un tikai no 1. janvāra līdz 15. februārim un no 1. oktobra līdz 31. decembrim.

| | IVa (EK ūdeņi)
  MAC/*04A-C |
| --- | --- |
| Vācija | 4 175 |
| Spānija | 0 |
| Francija | 2 784 |
| Īrija | 13 918 |
| Nīderlande | 6 089 |
| Apvienotā Karaliste | 38 274 |
| EK | 65 240 |
| Norvēģija | 8 500 |
| Farēru salas | 1 002 () |
| ()  Uz ziemeļiem no 59° N (EK zona) no 1. janvāra līdz 15. februārim un no 1. oktobra līdz 31. decembrim. |

IVa (EK ūdeņi)

MAC/*04A-C

Vācija

4 175

Spānija

0

Francija

2 784

Īrija

13 918

Nīderlande

6 089

Apvienotā Karaliste

38 274

EK

65 240

Norvēģija

8 500

Farēru salas

1 002 ()

()  Uz ziemeļiem no 59° N (EK zona) no 1. janvāra līdz 15. februārim un no 1. oktobra līdz 31. decembrim.

(62)  Uz ziemeļiem no 59° N (EK zona) no 1. janvāra līdz 15. februārim un no 1. oktobra līdz 31. decembrim.

(63)  Daudzumi, kas paredzēti apmaiņai ar citām dalībvalstīm, var tikt ņemti līdz 25 % no donora dalībvalsts kvotas ICES rajonā VIII a, b, d (MAC/*8ABD.).

Īpašie nosacījumi:

Ievērojot iepriekšminētās kvotas, še turpmāk noteiktajās zonās nevar zvejot vairāk par šādiem daudzumiem:

| | VIIIb
  (MAC/*08B.) |
| --- | --- |
| Spānija | 1 722 |
| Francija | 11 |
| Portugāle | 356 |

VIIIb

(MAC/*08B.)

Spānija

1 722

Francija

11

Portugāle

356

(64)  Ieskaitot tūbītes.

(65)  Var tikt zvejotas apakšrajonā IV (EK ūdeņi).

(66)  Kvotā iekļauta maksimāli pieļaujamā 1 200 tonnu siļķu piezveja. Jebkādu putasu piezveju atskaita no putasu kvotas, kas noteikta zvejas rajonos VIa, VIb un VII.

(67)  Ieskaitot haizivs, Etmopterus spinax, dzeloņhaizivs, Brūnās īsradzes haizivs, laternhaizivs, gludās laternhaizivs un Portugāles dzeloņzivju nozvejas, kas zvejotas ar āķu jedām. Šī kvota var tikt zvejota tikai ICES apakšrajonos IV, VI un VII..

(68)  Var tikt zvejotas tikai apakšrajonā IV (EK ūdeņi).

(69)  Daļa no kopējās kvotas 6 500 tonnu apmērā ICES apakšrajonos IV, VIa (uz ziemeļiem no 56°30'N) un VII e,f,h.

(70)  Šī kvota var tikt zvejota tikai ICES rajonos IV, VIa (uz ziemeļiem no 56° 30' N) un VIIe, f, h.

(71)  Daļa no kopējās kvotas 6 500 tonnu apmērā ICES apakšrajonos IV, VIa (uz ziemeļiem no 56°30'N) un VII e,f,h.

(72)  No kā ne vairāk par 5 % sastāv no stavridas garumā starp 12 un 14 cm, neatkarīgi no Padomes Regulas (EK) Nr. 850/98 19. panta. Šā daudzuma kontroles nolūkos lomu svaru reizina ar koeficientu 1.2.

(73)  Ūdeņi pie Azoru salām, uz kuriem attiecas Portugāles suverenitāte un jurisdikcija.

(74)  Ūdeņi blakus Madeirai, uz kuriem attiecas Portugāles suverenitāte un jurisdikcija.

(75)  Ūdeņi blakus Kanāriju salām, uz kuriem attiecas Spānijas suverenitāte un jurisdikcija.

(76)  Šī kvota var tikt zvejota tikai ICES apgabalā VIa uz ziemeļiem no 56°30' N.

(77)  Ieskaitot neatgriezeniski samaisītas skumbrijas.

(78)  Tikai kā piezveja.

(79)  Mencu, pikšu, pollaku, merlangu un saidas piezvejas jāskaita uz šo sugu kvotu rēķina.

(80)  No kā skumbrijas ne vairāk par 400 tonnām.

(81)  Zvejots tikai ar āķu jedām; ieskaitot žurkastes, Mora mora un diegspuru vēdzeli.

(82)  Norvēģijas piešķirtā kvota Zviedrijai par “citām sugām” tradicionālajā līmenī.

(83)  Aprobežojas ar IIa un I zonu. Ietver zvejniecības, kas nav īpaši minētas.

(84)  Aprobežojas ar sīgas piezveju IV un VIa zonā.

IC PIELIKUMS

ZIEMEĻAUSTRUMU ATLANTIJAS OKEĀNA UN GRENDLANDES ICES

Rajoni I, II, IIIa, IV, V, XII, XIV un NAFO 0,1 (Grenlandes ūdeņi)

| Sugas | : | Sniega krabis

  Chionoecetes spp. |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Sniega krabis

Chionoecetes spp.

| Zona | : | NAFO 0, 1 (Grenlandes ūdeņi)
  PCR/ N01GRN |
| --- | --- | --- |

Zona

:

NAFO 0, 1 (Grenlandes ūdeņi)

PCR/ N01GRN

Īrija

0 (1)

Spānija

0 (1)

EK

0 (1)

KPN

Neattiecas

Piesardzīga KPN, kur nepiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

| Sugas | : | Strupdeguņa garaste

  Coryphaenoides rupestris |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Strupdeguņa garaste

Coryphaenoides rupestris

| Zona | : | NAFO 0, 1 (Grenlandes ūdeņi)
  RNG/N01GRN |
| --- | --- | --- |

Zona

:

NAFO 0, 1 (Grenlandes ūdeņi)

RNG/N01GRN

Vācija

1 035 (3)

EK

1 035 (2)
   (3)

KPN

Neattiecas

Piesardzīga KPN, kur nepiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

| Sugas | : | Strupdeguņa garaste

  Coryphaenoides rupestris |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Strupdeguņa garaste

Coryphaenoides rupestris

| Zona | : | V, XIV (Grenlandes ūdeņi)
  RNG/514GRN |
| --- | --- | --- |

Zona

:

V, XIV (Grenlandes ūdeņi)

RNG/514GRN

Vācija

0 (5)

Apvienotā Karaliste

0 (5)

EK

285 (4)
   (5)

KPN

Neattiecas

Piesardzīga KPN, kur nepiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

| Sugas | : | Siļķe

  Clupea harengus |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Siļķe

Clupea harengus

| Zona | : | I, II (EK un starptautiskie ūdeņi)
  HER/1/2. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

I, II (EK un starptautiskie ūdeņi)

HER/1/2.

Beļģija

27

Dānija

26 909

Vācija

4 713

Spānija

89

Francija

1 161

Īrija

6 967

Nīderlande

9 630

Polija

1 362

Portugāle

89

Somija

417

Zviedrija

9 972

Apvienotā Karaliste

17 205

EK

78 541

Farēru salas

7 548 (6)

KPN

890 000

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu nepiemēro.

Ievērojot iepriekšminētās kvotas, še turpmāk noteiktajās zonās nevar zvejot vairāk par šādiem daudzumiem:

| | II, Vb uz ziemeļiem no 62° N (Farēru ūdeņi)
  (HER/*25B-F) |
| --- | --- |
| Beļģija | 3 |
| Dānija | 2 580 |
| Vācija | 452 |
| Spānija | 9 |
| Francija | 111 |
| Īrija | 668 |
| Nīderlande | 924 |
| Polija | 131 |
| Portugāle | 9 |
| Somija | 40 |
| Zviedrija | 956 |
| Apvienotā Karaliste | 1 650 |

II, Vb uz ziemeļiem no 62° N (Farēru ūdeņi)

(HER/*25B-F)

Beļģija

3

Dānija

2 580

Vācija

452

Spānija

9

Francija

111

Īrija

668

Nīderlande

924

Polija

131

Portugāle

9

Somija

40

Zviedrija

956

Apvienotā Karaliste

1 650

| Sugas | : | Menca

  Gadus morhua |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Menca

Gadus morhua

| Zona | : | I, II (Norvēģijas ūdeņi)
  COD/1N2AB. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

I, II (Norvēģijas ūdeņi)

COD/1N2AB.

Vācija

2 356

Grieķija

292

Spānija

2 628

Īrija

292

Francija

2 163

Portugāle

2 628

Apvienotā Karaliste

9 140

EK

19 499

KPN

471 000

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu nepiemēro.

| Sugas | : | Menca

  Gadus morhua |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Menca

Gadus morhua

| Zona | : | NAFO 0, 1 (tostarp V, XIV (Grenlandes ūdeņi)
  COD/N0514 |
| --- | --- | --- |

Zona

:

NAFO 0, 1 (tostarp V, XIV (Grenlandes ūdeņi)

COD/N0514

Vācija

0 (7)

Apvienotā Karaliste

0 (7)

EK

0 (7)

KPN

0

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu nepiemēro.

| Sugas | : | Menca

  Gadus morhua |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Menca

Gadus morhua

| Zona | : | I, II b
  COD/1/2B. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

I, II b

COD/1/2B.

Vācija

3 116

Spānija

8 056

Francija

1 330

Polija

1 460

Portugāle

1 701

Apvienotā Karaliste

1 995

Visas Dalībvalstis

100 (8)

EK

17 757 (9)

KPN

471 000

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu nepiemēro.

| Sugas | : | Menca un pikša

  Gadus morhua un Melanogrammus aeglefinus |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Menca un pikša

Gadus morhua un Melanogrammus aeglefinus

| Zona | : | Vb (Farēru ūdeņi)
  C/H/05B-F. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Vb (Farēru ūdeņi)

C/H/05B-F.

Vācija

10

Francija

60

Apvienotā Karaliste

430

EK

500

KPN

Neattiecas

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu nepiemēro.

| Sugas | : | Atlantijas paltuss

  Hippoglossus hippoglossus |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Atlantijas paltuss

Hippoglossus hippoglossus

| Zona | : | V, XIV (Grenlandes ūdeņi)
  HAL/514GRN |
| --- | --- | --- |

Zona

:

V, XIV (Grenlandes ūdeņi)

HAL/514GRN

Portugāle

800 (12)

EK

1 000 (10)
   (11)
   (12)

KPN

Neattiecas

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu nepiemēro.

| Sugas | : | Atlantijas paltuss

  Hippoglossus hippoglossus |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Atlantijas paltuss

Hippoglossus hippoglossus

| Zona | : | NAFO 0,1 (Grenlandes ūdeņi)
  HAL/N01GRN |
| --- | --- | --- |

Zona

:

NAFO 0,1 (Grenlandes ūdeņi)

HAL/N01GRN

EK

200 (13)
   (14)
   (15)

KPN

Neattiecas

| Sugas | : | Moiva

  Mallotus villosus |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Moiva

Mallotus villosus

| Zona | : | IIb
  CAP/02B. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

IIb

CAP/02B.

EK

0

KPN

0

| Sugas | : | Moiva

  Mallotus villosus |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Moiva

Mallotus villosus

| Zona | : | V, XIV (Grenlandes ūdeņi)
  CAP/514GRN |
| --- | --- | --- |

Zona

:

V, XIV (Grenlandes ūdeņi)

CAP/514GRN

Visas dalībvalstis

0 (16)

EK

0 (16)

KPN

Neattiecas

| Sugas | : | Pikša

  Melanogrammus aeglefinus |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Pikša

Melanogrammus aeglefinus

| Zona | : | I, II (Norvēģijas ūdeņi)
  HAD/1N2AB. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

I, II (Norvēģijas ūdeņi)

HAD/1N2AB.

Vācija

484

Francija

291

Apvienotā Karaliste

1 485

EK

2 260

KPN

Neattiecas

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu nepiemēro.

| Sugas | : | Putasu

  Micromesistius poutassou |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Putasu

Micromesistius poutassou

| Zona | : | I, II (starptautiskie ūdeņi)
  WHB/1/2INT |
| --- | --- | --- |

Zona

:

I, II (starptautiskie ūdeņi)

WHB/1/2INT

EK

70 000

KPN

Neattiecas

| Sugas | : | Putasu

  Micromesistius poutassou |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Putasu

Micromesistius poutassou

| Zona | : | I, II (Norvēģijas ūdeņi)
  WHB/1/2-N. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

I, II (Norvēģijas ūdeņi)

WHB/1/2-N.

Vācija

500

Francija

500

EK

1 000

KPN

Neattiecas

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu nepiemēro.

| Sugas | : | Putasu

  Micromesistius poutassou |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Putasu

Micromesistius poutassou

| Zona | : | Vb (Farēru ūdeņi)
  WHB/05B-F. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Vb (Farēru ūdeņi)

WHB/05B-F.

Dānija

7 040

Vācija

480

Francija

768

Nīderlande

672

Apvienotā Karaliste

7 040

EK

16 000

KPN

Neattiecas

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu nepiemēro.

| Sugas | : | Līdaka un zilā jūras līdaka

  Molva molva un Molva dypterigia |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Līdaka un zilā jūras līdaka

Molva molva un Molva dypterigia

| Zona | : | Vb (Farēru ūdeņi)
  B/L/05B-F. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Vb (Farēru ūdeņi)

B/L/05B-F.

Vācija

950 (17)

Francija

2 106 (17)

Apvienotā Karaliste

184 (17)

EK

3 240 (17)

KPN

Neattiecas

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu nepiemēro.

| Sugas | : | Parastā ziemeļgarnele

  Pandalus borealis |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Parastā ziemeļgarnele

Pandalus borealis

| Zona | : | V, XIV (Grenlandes ūdeņi)
  PRA/514GRN |
| --- | --- | --- |

Zona

:

V, XIV (Grenlandes ūdeņi)

PRA/514GRN

Dānija

887 (19)

Francija

887 (19)

EK

5 675 (18)
   (19)

KPN

Neattiecas

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu nepiemēro.

| Sugas | : | Parastā ziemeļgarnele

  Pandalus borealis |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Parastā ziemeļgarnele

Pandalus borealis

| Zona | : | NAFO 0,1 (Grenlandes ūdeņi)
  PRA/ N01GRN |
| --- | --- | --- |

Zona

:

NAFO 0,1 (Grenlandes ūdeņi)

PRA/ N01GRN

Dānija

2 000 (20)

Francija

2 000 (20)

EK

4 000 (20)

KPN

Neattiecas

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu nepiemēro.

| Sugas | : | Saida

  Pollachius virens |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Saida

Pollachius virens

| Zona | : | I, II (Norvēģijas ūdeņi)
  POK/1N2AB. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

I, II (Norvēģijas ūdeņi)

POK/1N2AB.

Vācija

2 880

Francija

463

Apvienotā Karaliste

257

EK

3 600

KPN

Neattiecas

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu nepiemēro.

| Sugas | : | Saida

  Pollachius virens |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Saida

Pollachius virens

| Zona | : | I, II (starptautiskie ūdeņi)
  POK/1/2INT |
| --- | --- | --- |

Zona

:

I, II (starptautiskie ūdeņi)

POK/1/2INT

EK

0

KPN

Neattiecas

| Sugas | : | Saida

  Pollachius virens |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Saida

Pollachius virens

| Zona | : | Vb (Farēru ūdeņi)
  POK/05B-F. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Vb (Farēru ūdeņi)

POK/05B-F.

Beļģija

50

Vācija

310

Francija

1 510

Nīderlande

50

Apvienotā Karaliste

580

EK

2 500

KPN

Neattiecas

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu nepiemēro.

| Sugas | : | Melnais paltuss

  Reinhardtius hippoglossoides |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Melnais paltuss

Reinhardtius hippoglossoides

| Zona | : | I, II (Norvēģijas ūdeņi)
  GHL/1N2AB. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

I, II (Norvēģijas ūdeņi)

GHL/1N2AB.

Vācija

50

Apvienotā Karaliste

50

EK

100

KPN

Neattiecas

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu nepiemēro.

| Sugas | : | Melnais paltuss

  Reinhardtius hippoglossoides |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Melnais paltuss

Reinhardtius hippoglossoides

| Zona | : | I, II (starptautiskie ūdeņi)
  GHL/1/2INT |
| --- | --- | --- |

Zona

:

I, II (starptautiskie ūdeņi)

GHL/1/2INT

EK

0

KPN

Neattiecas

| Sugas | : | Melnais paltuss

  Reinhardtius hippoglossoides |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Melnais paltuss

Reinhardtius hippoglossoides

| Zona | : | V, XIV (Grenlandes ūdeņi)
  GHL/514GRN |
| --- | --- | --- |

Zona

:

V, XIV (Grenlandes ūdeņi)

GHL/514GRN

Vācija

5 154 (22)

Apvienotā Karaliste

271 (22)

EK

6 300 (21)
   (22)

KPN

Neattiecas

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu nepiemēro.

| Sugas | : | Melnais paltuss

  Reinhardtius hippoglossoides |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Melnais paltuss

Reinhardtius hippoglossoides

| Zona | : | NAFO 0,1 (Grenlandes ūdeņi)
  GHL/N01GRN |
| --- | --- | --- |

Zona

:

NAFO 0,1 (Grenlandes ūdeņi)

GHL/N01GRN

Vācija

550 (24)

EK

1 500 (23)
   (24)

KPN

Neattiecas

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu nepiemēro.

| Sugas | : | Skumbrija

  Scomber scombrus |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Skumbrija

Scomber scombrus

| Zona | : | IIa (Norvēģijas ūdeņi)
  MAC/02A-N. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

IIa (Norvēģijas ūdeņi)

MAC/02A-N.

Dānija

8 500 (25)

EK

8 500 (25)

KPN

Neattiecas

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu nepiemēro.

| Sugas | : | Skumbrija

  Scomber scombrus |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Skumbrija

Scomber scombrus

| Zona | : | Vb (Farēru ūdeņi)
  MAC/05B-F. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Vb (Farēru ūdeņi)

MAC/05B-F.

Dānija

2 763 (26)

EK

2 763

KPN

Neattiecas

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu nepiemēro.

| Sugas | : | Atlantijas jūras asaris

  Sebastes spp. |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Atlantijas jūras asaris

Sebastes spp.

| Zona | : | V, XII, XIV (27)
   (28)

  RED/51214. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

V, XII, XIV (27)
   (28)

RED/51214.

Igaunija

344 (28)

Vācija

6 986 (28)

Spānija

1 227 (28)

Francija

652 (28)

Īrija

2 (28)

Latvija

562 (28)

Lietuva

3 625 (28)

Nīderlande

3 (28)

Polija

629 (28)

Portugāle

1 466 (28)

Apvienotā Karaliste

17 (28)

EK

15 513 (28)

KPN

Neattiecas

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu nepiemēro.

| Sugas | : | Atlantijas jūras asaris

  Sebastes spp. |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Atlantijas jūras asaris

Sebastes spp.

| Zona | : | I, II (Norvēģijas kdeņi)
  RED/1N2AB. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

I, II (Norvēģijas kdeņi)

RED/1N2AB.

Vācija

766 (29)

Spānija

95 (29)

Francija

84 (29)

Portugāle

405 (29)

Apvienotā Karaliste

150 (29)

EK

1 500 (29)

KPN

Neattiecas

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu nepiemēro.

| Sugas | : | Atlantijas jūras asaris

  Sebastes spp. |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Atlantijas jūras asaris

Sebastes spp.

| Zona | : | V, XIV (Grenlandes ūdeņi)
  RED/514GRN |
| --- | --- | --- |

Zona

:

V, XIV (Grenlandes ūdeņi)

RED/514GRN

Vācija

11 794 (33)

Francija

60 (33)

Apvienotā Karaliste

84 (33)

EK

15 938 (30)
   (31)
   (32)
   (33)

KPN

Neattiecas

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu nepiemēro.

| Sugas | : | Atlantijas jūras asaris

  Sebastes spp. |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Atlantijas jūras asaris

Sebastes spp.

| Zona | : | Vb (Farēru ūdeņi)
  RED/05B-F. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Vb (Farēru ūdeņi)

RED/05B-F.

Beļģija

29

Vācija

3 679

Francija

249

Apvienotā Karaliste

43

EK

4 000

KPN

Neattiecas

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu nepiemēro.

| Sugas | : | Piezvejas |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Piezvejas

| Zona | : | NAFO 0,1 (Grenlandes ūdeņi)
  XBC/ N01GRN |
| --- | --- | --- |

Zona

:

NAFO 0,1 (Grenlandes ūdeņi)

XBC/ N01GRN

EK

2 000 (34)
   (35)

KPN

Neattiecas

| Sugas | : | Citas sugas (36) |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Citas sugas (36)

| Zona | : | I, II (Norvēģijas ūdeņi)
  OTH/1N2AB. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

I, II (Norvēģijas ūdeņi)

OTH/1N2AB.

Vācija

150 (36)

Francija

60 (36)

Apvienotā Karaliste

240 (36)

EK

450 (36)

KPN

Neattiecas

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu nepiemēro.

| Sugas | : | Citas sugas (37) |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Citas sugas (37)

| Zona | : | Vb (Farēru ūdeņi)
  OTH/05B-F. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Vb (Farēru ūdeņi)

OTH/05B-F.

Vācija

305

Francija

275

Apvienotā Karaliste

180

EK

760

KPN

Neattiecas

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu nepiemēro.

| Sugas | : | Plekstveidīgās zivis |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Plekstveidīgās zivis

| Zona | : | Vb (Farēru ūdeņi)
  FLX/05B-F. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Vb (Farēru ūdeņi)

FLX/05B-F.

Vācija

108

Francija

84

Apvienotā Karaliste

408

EK

600

KPN

Neattiecas

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu nepiemēro.

---

(1)  Pagaidu kvota, kas noteikta uz laiku, līdz tiks pabeigtas sarunas ar Dāniju (Farēru salu un Grenlandes vārdā) par zvejniecību 2005. gadā.

(2)  No kā 315 tonnas ir piešķirtas Norvēģijai.

(3)  Pagaidu kvota, kas noteikta uz laiku, līdz tiks pabeigtas sarunas ar Dāniju (Farēru salu un Grenlandes vārdā) par zvejniecību 2005. gadā.

(4)  No kā 285 tonnas ir piešķirtas Norvēģijai.

(5)  Pagaidu kvota, kas noteikta uz laiku, līdz tiks pabeigtas sarunas ar Dāniju (Farēru salu un Grenlandes vārdā) par zvejniecību 2005. gadā.

(6)  Var tikt zvejotas EK ūdeņos.

Īpašie nosacījumi:

Ievērojot iepriekšminētās kvotas, še turpmāk noteiktajās zonās nevar zvejot vairāk par šādiem daudzumiem:

| | II, Vb uz ziemeļiem no 62° N (Farēru ūdeņi)
  (HER/*25B-F) |
| --- | --- |
| Beļģija | 3 |
| Dānija | 2 580 |
| Vācija | 452 |
| Spānija | 9 |
| Francija | 111 |
| Īrija | 668 |
| Nīderlande | 924 |
| Polija | 131 |
| Portugāle | 9 |
| Somija | 40 |
| Zviedrija | 956 |
| Apvienotā Karaliste | 1 650 |

II, Vb uz ziemeļiem no 62° N (Farēru ūdeņi)

(HER/*25B-F)

Beļģija

3

Dānija

2 580

Vācija

452

Spānija

9

Francija

111

Īrija

668

Nīderlande

924

Polija

131

Portugāle

9

Somija

40

Zviedrija

956

Apvienotā Karaliste

1 650

(7)  Pagaidu kvota, kas noteikta uz laiku līdz tiks pabeigtas sarunas ar Dāniju (Farēru salu un Grenlandes vārdā) par zvejniecību 2005. gadā.

(8)  Izņemot Vāciju, Spāniju, Franciju, Poliju, Portugāli un Apvienoto Karalisti.

(9)  Kopienai pieejamo mencas krājumu daļas piešķiršana Špicbergenā un Bear salās nekādi neskar tiesības un saistības, kas izriet no 1920. gada Parīzes nolīguma.

(10)  No kā 200 tonnas, kas ir paredzētas zvejot tikai ar āķa jedām, piešķirtas Norvēģijai.

(11)  Atlantiskās ātes traļos, mencas un Atlantijas jūras asara zvejniecība ietver šās kvotas pārsniegšanu, Grenlandes varas iestādes nodrošinās atrisinājumu efektam, lai Kopienas un mencas un Atlantijas jūras asaru zvejniecība var turpināties, kamēr atbilstīgās kvotas ir izsmeltas.

(12)  Pagaidu kvota, kas noteikta uz laiku, līdz tiks pabeigtas sarunas ar Dāniju (Farēru salu un Grenlandes vārdā) par zvejniecību 2005. gadā.

(13)  No kā 200 tonnas, kas paredzētas zvejot tikai ar āķa jedām, piešķirtas Norvēģijai.

(14)  Atlantiskās ātes traļos, mencas un Atlantijas jūras asara zvejniecība ietver šās kvotas pārsniegšanu, Grenlandes varas iestādes nodrošinās atrisinājumu efektam, lai Kopienas un mencas, un Atlantijas jūras asaru zvejniecība var turpināties, kamēr atbilstīgās kvotas ir izsmeltas.

(15)  Pagaidu kvota, kas noteikta uz laiku, līdz tiks pabeigtas sarunas ar Dāniju (Farēru salu un Grenlandes vārdā) par zvejniecību 2005. gadā.

(16)  Pagaidu kvota, kas noteikta uz laiku, līdz tiks pabeigtas sarunas ar Dāniju (Farēru salu un Grenlandes vārdā) par zvejniecību 2005. gadā.

(17)  Strupdeguņa garastes un ogļzivs piezvejas līdz 1080 tonnām jāskaita uz šās kvotas rēķina.

(18)  No kā 2 750 tonnas it piešķirtas Norvēģijai un 1 150 tonnas — Farēru salām.

(19)  Pagaidu kvota, kas noteikta uz laiku, līdz tiks pabeigtas sarunas ar Dāniju (Farēru salu un Grenlandes vārdā) par zvejniecību 2005. gadā.

(20)  Pagaidu kvota, kas noteikta uz laiku, līdz tiks pabeigtas sarunas ar Dāniju (Farēru salu un Grenlandes vārdā) par zvejniecību 2005. gadā.

(21)  No kā 800 tonnas piešķirtas Norvēģijai un 75 tonnas — Farēru salām.

(22)  Pagaidu kvota, kas noteikta uz laiku, līdz tiks pabeigtas sarunas ar Dāniju (Farēru salu un Grenlandes vārdā) par zvejniecību 2005. gadā.

(23)  No kā 800 tonnas piešķirtas Norvēģijai un 150 tonnas — Farēru salām.

(24)  Pagaidu kvota, kas noteikta uz laiku, līdz tiks pabeigtas sarunas ar Dāniju (Farēru salu un Grenlandes vārdā) par zvejniecību 2005. gadā.

(25)  Var tikt arī zvejotas apakšrajonā IV (Norvēģijas ūdeņi) un apgabalā IIa (izņemot EK ūdeņus) (MAC/*4N-2A).

(26)  Var tikt zvejotas IVa zonā (EK ūdeņi)(MAC/*4N-2A).

(27)  EK ūdeņi un starptautiskie ūdeņi.

(28)  Var tikt zvejotas NAFO uzraudzības rajona 2.apakšrajona IF un 3K apgabalā, taču ir jāskaita uz V, XII, XIV kvotas rēķina, ievērojot kopējo kvotu 25 000 tonnu apmērā (RED/*N1F3K).

(29)  Tikai kā piezveja.

(30)  Ar jūras traļiem var zvejot ne vairāk kā 12 500 tonnas. Lomi ar grunts traļi un jūras traļi ir jāziņo atsevišķi. Var tikt zvejotas austrumos vai rietumos.

(31)  3 500 tonnas zvejošanai ar jūras trali ir piešķirtas Norvēģijai.

(32)  500 tonnas ir piešķirtas Farēru salām. Lomi ar grunts traļi un jūras traļi ir jāziņo atsevišķi.

(33)  Pagaidu kvota, kas noteikta uz laiku, līdz tiks pabeigtas sarunas ar Dāniju (Farēru salu un Grenlandes vārdā) par zvejniecību 2005. gadā.

(34)  Attiecas uz jauktu mencu, kaķšamu, raju un brosmju piezveju. Mencu piezvejas apjomi nedrīkst pārsniegt 100 tonnas. Var zvejot austrumos vai rietumos.

(35)  Pagaidu kvota, kas noteikta uz laiku, līdz tiks pabeigtas sarunas ar Dāniju (Farēru salu un Grenlandes vārdā) par zvejniecību 2005. gadā.

(36)  Tikai piezvejas veidā.

(37)  Izņemot nekomerciāla rakstura zivju sugas.

ID PIELIKUMS

NAFO ZIEMEĻRIETUMATLANTISKAIS

Rajons

Visas KPN un saistītie nosacījumi ir pieņemti NAFO ietvaros.

| Sugas | : | Menca

  Gadus morhua |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Menca

Gadus morhua

| Zona | : | NAFO 2J3KL
  COD/N2J3KL |
| --- | --- | --- |

Zona

:

NAFO 2J3KL

COD/N2J3KL

EK

0 (1)

KPN

0 (1)

| Sugas | : | Menca

  Gadus morhua |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Menca

Gadus morhua

| Zona | : | NAFO 3NO
  COD/N3NO. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

NAFO 3NO

COD/N3NO.

EK

0 (2)

KPN

0 (2)

| Sugas | : | Menca

  Gadus morhua |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Menca

Gadus morhua

| Zona | : | NAFO 3M
  COD/N3M. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

NAFO 3M

COD/N3M.

EK

0 (3)

KPN

0 (3)

| Sugas | : | Sarkanā plekste

  Glyptocephalus cynoglossus |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Sarkanā plekste

Glyptocephalus cynoglossus

| Zona | : | NAFO 2J3KL
  WIT/N2J3KL |
| --- | --- | --- |

Zona

:

NAFO 2J3KL

WIT/N2J3KL

EK

0 (4)

KPN

0 (4)

| Sugas | : | Sarkanā plekste

  Glyptocephalus cynoglossus |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Sarkanā plekste

Glyptocephalus cynoglossus

| Zona | : | NAFO 3NO
  WIT/N3NO. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

NAFO 3NO

WIT/N3NO.

EK

0 (5)

KPN

0 (5)

| Sugas | : | Rietumatlantijas bute

  Hippoglossoides platessoides |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Rietumatlantijas bute

Hippoglossoides platessoides

| Zona | : | NAFO 3M
  PLA/N3M. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

NAFO 3M

PLA/N3M.

EK

0 (6)

KPN

0 (6)

| Sugas | : | Rietumatlantijas bute

  Hippoglossoides platessoides |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Rietumatlantijas bute

Hippoglossoides platessoides

| Zona | : | NAFO 3LNO
  PLA/N3LNO. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

NAFO 3LNO

PLA/N3LNO.

EK

0 (7)

KPN

0 (7)

| Sugas | : | Īsspuras kalmāri

  Illex illecebrosus |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Īsspuras kalmāri

Illex illecebrosus

| Zona | : | NAFO apakšzonas 3 un 4
  SQI/N34. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

NAFO apakšzonas 3 un 4

SQI/N34.

Igaunija

128 (9)

Latvija

128 (9)

Lietuva

128 (9)

Polija

227 (9)

EK

Neatbilst (8)
   (9)

KPN

34 000

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu nepiemēro.

| Sugas | : | Dzeltenastes plekste

  Limanda ferruginea |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Dzeltenastes plekste

Limanda ferruginea

| Zona | : | NAFO 3LNO
  YEL/N3LNO. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

NAFO 3LNO

YEL/N3LNO.

Igaunija

Latvija

Lietuva

Polija

EK

0 (10)
   (11)

KPN

15 000

| Sugas | : | Moiva

  Mallotus villosus |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Moiva

Mallotus villosus

| Zona | : | NAFO 3NO
  CAP/N3NO. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

NAFO 3NO

CAP/N3NO.

EK

0 (12)

KPN

0 (12)

| Sugas | : | Parastā ziemeļgarnele

  Pandalus borealis |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Parastā ziemeļgarnele

Pandalus borealis

| Zona | : | NAFO 3L (13)

  PRA/N3L. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

NAFO 3L (13)

PRA/N3L.

Igaunija

144 (14)

Latvija

144 (14)

Lietuva

144 (14)

Polija

144 (14)

EK

144 (14)
   (15)

KPN

13 000

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu nepiemēro.

| Sugas | : | Parastā ziemeļgarnele

  Pandalus borealis |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Parastā ziemeļgarnele

Pandalus borealis

| Zona | : | NAFO 3M (16)

  PRA/N3M. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

NAFO 3M (16)

PRA/N3M.

KPN

(17)

| Sugas | : | Melnais paltuss

  Reinhardtius hippoglossoides |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Melnais paltuss

Reinhardtius hippoglossoides

| Zona | : | NAFO 3LMNO
  GHL/N3LMNO |
| --- | --- | --- |

Zona

:

NAFO 3LMNO

GHL/N3LMNO

Igaunija

380

Vācija

388

Latvija

54

Lietuva

27

Spānija

5 208

Portugāle

2 197

EK

8 254

KPN

14 079

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu nepiemēro.

| Sugas | : | Rajas

  Rajidae |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Rajas

Rajidae

| Zona | : | NAFO 3LNO
  SRX/N3LNO. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

NAFO 3LNO

SRX/N3LNO.

Spānija

6 561

Portugāle

1 274

Igaunija

546

Lietuva

119

EK

8 500

KPN

13 500

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu nepiemēro.

| Sugas | : | Sarkanasaris

  Sebastes spp. |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Sarkanasaris

Sebastes spp.

| Zona | : | NAFO 3LN
  RED/N3LN. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

NAFO 3LN

RED/N3LN.

EK

0 (18)

KPN

0 (18)

| Sugas | : | Jūrasasaris

  Sebastes spp. |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Jūrasasaris

Sebastes spp.

| Zona | : | NAFO 3M
  RED/N3M. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

NAFO 3M

RED/N3M.

Igaunija

1 571 (19)

Vācija

513 (19)

Spānija

233 (19)

Latvija

1 571 (19)

Lietuva

1 571 (19)

Portugāle

2 354 (19)

EK

7 813 (19)

KPN

5 000 (19)

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu nepiemēro.

| Sugas | : | Atlantijas jūras asaris

  Sebastes spp. |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Atlantijas jūras asaris

Sebastes spp.

| Zona | : | NAFO 3O
  RED/N3O. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

NAFO 3O

RED/N3O.

Spānija

1 771

Portugāle

5 229

EK

7 000

KPN

20 000

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu nepiemēro.

| Sugas | : | Baltais heks

  Urophycis tenuis |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Baltais heks

Urophycis tenuis

| Zona | : | NAFO 3NO
  HKW/N3NO. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

NAFO 3NO

HKW/N3NO.

Spānija

2 160

Portugāle

2 835

EK

5 000

KPN

8 500

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu nepiemēro.

---

(1)  Nebūs tiešas sugu zvejniecības, kas tiks zvejotas tikai kā piezveja, saskaņā ar noteikumiem 28. pantā.

(2)  Nebūs tiešas sugu zvejniecības, kas tiks zvejotas tikai kā piezveja, saskaņā ar noteikumiem 28. pantā.

(3)  Nebūs tiešas sugu zvejniecības, kas tiks zvejotas tikai kā piezveja, saskaņā ar noteikumiem 28. pantā.

(4)  Nebūs tiešas sugu zvejniecības, kas tiks zvejotas tikai kā piezveja, saskaņā ar noteikumiem 28. pantā.

(5)  Nebūs tiešas sugu zvejniecības, kas tiks zvejotas tikai kā piezveja, saskaņā ar noteikumiem 28. pantā.

(6)  Nebūs tiešas sugu zvejniecības, kas tiks zvejotas tikai kā piezveja, saskaņā ar noteikumiem 28. pantā.

(7)  Nebūs tiešas sugu zvejniecības, kas tiks zvejotas tikai kā piezveja, saskaņā ar noteikumiem 28. pantā.

(8)  Nav noteikta Kopienas daļa, 29 467 tonnu apjoms ir pieejams Kanādai un EK dalībvalstīm, izņemot Igauniju, Latviju, Lietuvu un Poliju.

(9)  Zvejošanai starp 1. jūliju un 31. decembri.

(10)  Lai gan Kopienai ir bijusi pieeja kopējai kvotai 76 tonnu apmērā, nolemts šo apjomu pazemināt līdz 0. Nebūs šos sugu tiešas zvejas, bet tikai kā piezvejas saskaņā ar 28. pantā izklāstītajiem noteikumiem.

(11)  Informācija par lomiem, kas zvejoti ar kuģiem saskaņā ar šo kvotu, jāsniedz karoga dalībvalstij un jānosūta NAFO atbildīgajam sekretāram ar Komisijas starpniecību ar 48 stundu intervālu.

(12)  Nebūs tiešas sugu zvejniecības, kas tiks zvejotas tikai kā piezveja, saskaņā ar noteikumiem, kas noteikti 28. pantā.

(13)  Neieskaitot kontūru, ko ierobežo šādas koordinātes:

| Punkta Nr. | Platums N | Garums W |
| --- | --- | --- |
| 1 | 47°20′0 | 46°40′0 |
| 2 | 47°20′0 | 46°30′0 |
| 3 | 46°00′0 | 46°30′0 |
| 4 | 46°00′0 | 46°40′0 |

Punkta Nr.

Platums N

Garums W

1

47°20′0

46°40′0

2

47°20′0

46°30′0

3

46°00′0

46°30′0

4

46°00′0

46°40′0

(14)  Zvejošanai no 1. janvāra līdz 31. martam, no 1. jūlija līdz 14. septembrim un no 1. decembra līdz 31. decembrim.

(15)  Visas dalībvalstis, izņemot Igauniju, Latviju, Lietuvu un Poliju.

(16)  Kuģi var arī zvejot šo krājumu apgabala 3L kontūrā, ko ierobežo šādas koordinātes:

| Punkta Nr. | Platums N | Garums W |
| --- | --- | --- |
| 1 | 47°20′0 | 46°40′0 |
| 2 | 47°20′0 | 46°30′0 |
| 3 | 46°00′0 | 46°30′0 |
| 4 | 46°00′0 | 46°40′0 |

Punkta Nr.

Platums N

Garums W

1

47°20′0

46°40′0

2

47°20′0

46°30′0

3

46°00′0

46°30′0

4

46°00′0

46°40′0

Veicot zvejniecību šajā kontūrā, kuģiem, neatkarīgi no tā, vai tie šķērso vai nešķērso līniju, kas atdala NAFO apgabalus 3L un 3M, jāziņo saskaņā ar Padomes Regulas (EEK) Nr. 189/92 (1992. gada 27. janvāris), kas nosaka zināmu Ziemeļrietumatlantijas Zvejniecības organizācijas pieņemtu kontroles pasākumu piemērošanas noteikumus (OV L 21, 30.1.1992., 4. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1048/97 (OV L 154, 12.6.1997, 1. lpp.)), pielikuma 1.3. punktu.

Pie tam garneļu zvejniecība ir aizliegta no 2005. gada 1. jūnija līdz 31. decembrim rajonā, ko ierobežo šādas koordinātes:

| Punkta Nr. | Platums N | Garums W |
| --- | --- | --- |
| 1 | 47°55′0 | 45°00′0 |
| 2 | 47°30′0 | 44°15′0 |
| 3 | 46°55′0 | 44°15′0 |
| 4 | 46°35′0 | 44°30′0 |
| 5 | 46°35′0 | 45°40′0 |
| 6 | 47°30′0 | 45°40′0 |
| 7 | 47°55′0 | 45°00′0 |

Punkta Nr.

Platums N

Garums W

1

47°55′0

45°00′0

2

47°30′0

44°15′0

3

46°55′0

44°15′0

4

46°35′0

44°30′0

5

46°35′0

45°40′0

6

47°30′0

45°40′0

7

47°55′0

45°00′0

(17)  Neattiecas. Zvejniecību pārvalda ar zvejas intensitātes ierobežojumiem. Iesaistītajām dalībvalstīm ir jāizdod īpašas zvejas atļaujas to zvejas kuģiem, kas nodarbojas ar šādu zvejniecību, un jāinformē Komisija par šādām atļaujām pirms kuģa darbības uzsākšanas, saskaņā ar Regulu (EK) 1627/94. Atkāpjoties no minētās regulas 8. panta, atļaujas būs derīgas tikai, ja Komisija to nav apstrīdējusi piecu darba dienu laikā pēc paziņojuma.

Maksimālais pieļaujamais zvejas kuģu skaits un zvejošanas laiks:

| Dalībvalsts | Maksimālais zvejas kuģus skaits | Maksimālais zvejošanas dienu skaits |
| --- | --- | --- |
| Dānija | 2 | 131 |
| Igaunija | 8 | 1 667 |
| Spānija | 10 | 257 |
| Latvija | 4 | 490 |
| Lietuva | 7 | 579 |
| Polija | 1 | 100 |
| Portugāle | 1 | 69 |

Dalībvalsts

Maksimālais zvejas kuģus skaits

Maksimālais zvejošanas dienu skaits

Dānija

2

131

Igaunija

8

1 667

Spānija

10

257

Latvija

4

490

Lietuva

7

579

Polija

1

100

Portugāle

1

69

Katrai dalībvalstij 25 dienu laikā pēc kalendārā mēneša, kad ir veiktas nozvejas, katru mēnesi jāziņo Komisijai par zvejošanas dienām, kas pavadītas apgabalā 3M un rajonā, kas noteikts (1) zensvītras piezīmē augstāk.

(18)  Nebūs tiešas sugu zvejniecības, kas tiks zvejotas tikai kā piezveja, saskaņā ar 28. panta noteikumiem.

(19)  Šai kvotai ir jāsaskan ar KPN 5 000 tonnu apmērā, kas ieviests šim krājumam. Pēc KPN izsmelšanas tiks apturēta šā krājuma tieša zvejniecība neatkarīgi no nozvejas līmeņa.

IE PIELIKUMS

TĀLU MIGRĒJOŠĀS ZIVIS — visi rajoni

Visi apgabali

KPN šajā rajona ir pieņemta tunzivs zvejniecības starptautisko zvejniecību organizāciju ietvaros, kā ICCAT un IATTC.

| Sugas | : | Ziemeļu tunzivs

  Thunnus thynnus |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Ziemeļu tunzivs

Thunnus thynnus

| Zona | : | Atlantijas okeāns, uz austrumiem no garuma grāda 45° W un Vidusjūrā
  BFT/AE045W |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Atlantijas okeāns, uz austrumiem no garuma grāda 45° W un Vidusjūrā

BFT/AE045W

Kipra

(1)

Grieķija

323,4

Spānija

6 276,7

Francija

6 192,7

Itālija

4 888

Malta

(1)

Portugāle

590,2

Visas dalībvalstis

60 (2)

EK

18 331

KPN

32 000

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu nepiemēro.

| Sugas | : | Zobenzivs

  Xiphias gladius |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Zobenzivs

Xiphias gladius

| Zona | : | Atlantijas okeāns, uz ziemeļiem no platuma 5° N
  SWO/AN05N |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Atlantijas okeāns, uz ziemeļiem no platuma 5° N

SWO/AN05N

Spānija

6 541,5

Portugāle

1 010,4

Visas dalībvalstis

148,5 (3)

EK

7 700,4

KPN

14 000

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu nepiemēro.

| Sugas | : | Zobenzivs

  Xiphias gladius |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Zobenzivs

Xiphias gladius

| Zona | : | Atlantijas okeāns, uz dienvidiem no platuma 5° N
  SWO/AS05N |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Atlantijas okeāns, uz dienvidiem no platuma 5° N

SWO/AS05N

Spānija

6 595,6

Portugāle

371,1

EK

6 966,7

KPN

15 956

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu nepiemēro.

| Sugas | : | Baltā tunzivs

  Germo alalunga |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Baltā tunzivs

Germo alalunga

| Zona | : | Atlantijas okeāns, uz ziemeļiem no platuma 5° N
  ALB/AN05N |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Atlantijas okeāns, uz ziemeļiem no platuma 5° N

ALB/AN05N

Īrija

5 723,3 (4)
   (6)

Spānija

31 383 (4)
   (6)

Francija

8 217 (4)
   (6)

Apvienotā Karaliste

600,7 (4)
   (6)

Portugāle

4 129,5 (4)
   (6)

EK

50 053,5 (4)
   (5)

KPN

34 500

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu nepiemēro.

| Sugas | : | Dienvidu tunzivs

  Germo alalunga |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Dienvidu tunzivs

Germo alalunga

| Zona | : | Atlantijas okeāns, uz dienvidiem no platuma 5° N
  ALB/AS05N |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Atlantijas okeāns, uz dienvidiem no platuma 5° N

ALB/AS05N

Spānija

943,7

Francija

311

Portugāle

660

EK

1 914,7

KPN

30 915

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu nepiemēro.

| Sugas | : | Lielacu tunzivs

  Thunnus obesus |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Lielacu tunzivs

Thunnus obesus

| Zona | : | Atlantijas okeāns
  BET/ATLANT |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Atlantijas okeāns

BET/ATLANT

Spānija

21 526,4

Francija

9 438

Portugāle

13 511

EK

44 475,4

KPN

90 000

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu nepiemēro.

| Sugas | : | Zilā marlīna

  Makaira nigricans |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Zilā marlīna

Makaira nigricans

| Zona | : | Atlantijas okeāns
  BUM/ATLANT |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Atlantijas okeāns

BUM/ATLANT

EK

103

KPN

Neattiecas

| Sugas | : | Baltā marlīna

  Tetrapturus alba |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Baltā marlīna

Tetrapturus alba

| Zona | : | Atlantijas okeāns
  WHM/ATLANT |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Atlantijas okeāns

WHM/ATLANT

EK

46,5

KPN

Neattiecas

---

(1)  Kipra un Malta var zvejot ICCAT kvotas “Citi” ietvarā, saskaņā ar ICCAT atbilstības tabulām, kas pieņemtas ICCAT ikgadējā sanāksmē 2003.

(2)  Izņemot Kipru, Grieķiju, Spāniju, Franciju, Itāliju, Maltu un Portugāli un tikai piezvejas veidā.

(3)  Izņemot Spāniju un Portugāli un tikai piezvejas veidā.

(4)  Aizliegts izmantot jebkādus žaunu tīklus, grunts žaunu tīklus, šķēršļu un mezglu tīklus.

(5)  Kopienas kuģu skaits, kas zvejo balto tunzivi kā mērķa sugu, ir pm, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 973/2001 10. panta 1. punktu.

(6)  Maksimālā zvejas kuģu skaita sadalījums starp dalībvalstīm, kas ir pilnvaroti zvejot balto tunzivi kā mērķa sugu, saskaņā ar Regulas (EK) 973/2001 10. panta 4. punktu ir šāds:

| Dalībvalsts | Maksimālais zvejas kuģu skaits |
| --- | --- |
| Īrija | 50 |
| Spānija | 730 |
| Francija | 151 |
| Apvienotā Karaliste | 12 |
| Portugāle | 310 |
| EK | 1 253 |

Dalībvalsts

Maksimālais zvejas kuģu skaits

Īrija

50

Spānija

730

Francija

151

Apvienotā Karaliste

12

Portugāle

310

EK

1 253

IF PIELIKUMS

ANTARKTIKA — CCAMLR rajons

Šīs KPN, ko pieņēmusi CCAMLR, nav iedalītas CCAMLR dalībniekiem, un tāpēc Kopienas daļa nav noteikta. Nozvejas uzrauga CCAMLR sekretariāts, kas ziņos, ja zveja ir jāpārtrauc KPN izsmelšanas dēļ.

| Sugas | : | Melnspuras leduszivs

  Chaenocephalus aceratus |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Melnspuras leduszivs

Chaenocephalus aceratus

| Zona | : | FAO 48.3 Antarktika
  SSI/F483. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

FAO 48.3 Antarktika

SSI/F483.

KPN

2 200 (1)

| Sugas | : | Vienradža ledus zivs

  Channichthys rhinoceratus |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Vienradža ledus zivs

Channichthys rhinoceratus

| Zona | : | FAO 58.5.2 Antarktika
  LIC/F5852. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

FAO 58.5.2 Antarktika

LIC/F5852.

KPN

150 (2)

| Sugas | : | Antarktiskā leduszivs

  Champsocephalus gunnari |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Antarktiskā leduszivs

Champsocephalus gunnari

| Zona | : | FAO 48.3 Antarktika
  ANI/F483. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

FAO 48.3 Antarktika

ANI/F483.

KPN

3 574 (3)

| Sugas | : | Antarktiskā leduszivs

  Champsocephalus gunnari |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Antarktiskā leduszivs

Champsocephalus gunnari

| Zona | : | FAO 58.5.2 Antarktika (5)

  ANI/F5852. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

FAO 58.5.2 Antarktika (5)

ANI/F5852.

KPN

1 864 (4)

| Sugas | : | Patagonijas ilkņzivs

  Dissostichus eleginoides |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Patagonijas ilkņzivs

Dissostichus eleginoides

| Zona | : | FAO 48.3 Antarktika
  TOP/F483. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

FAO 48.3 Antarktika

TOP/F483.

KPN

3 050 (6)
   (7)

Ievērojot iepriekšminētās kvotas, še turpmāk noteiktajās zonās nevar zvejot vairāk par šādiem daudzumiem:

| Pārvaldes apgabals A:
  48° W līdz 43° 30′ W –
  52° 30′ S līdz 56° S
  (TOP/*F483A) | 0 |
| --- | --- |
| Pārvaldes apgabals B:
  43° 30′ W līdz 40° W –
  52° 30′ S līdz 56° S
  (TOP/*F483B) | 915 |
| Pārvaldes apgabals C:
  40° W līdz 33° 30′ W –
  52° 30′ S līdz 56° S
  (TOP/*F483C) | 2 135 |

Pārvaldes apgabals A:

48° W līdz 43° 30′ W –

52° 30′ S līdz 56° S

(TOP/*F483A)

0

Pārvaldes apgabals B:

43° 30′ W līdz 40° W –

52° 30′ S līdz 56° S

(TOP/*F483B)

915

Pārvaldes apgabals C:

40° W līdz 33° 30′ W –

52° 30′ S līdz 56° S

(TOP/*F483C)

2 135

| Sugas | : | Patagonijas ilkņzivs

  Dissostichus eleginoides |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Patagonijas ilkņzivs

Dissostichus eleginoides

| Zona | : | FAO 48.4 Antarktika
  TOP/F484. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

FAO 48.4 Antarktika

TOP/F484.

KPN

28 (8)
   (9)

| Sugas | : | Patagonijas ilkņzivs

  Dissostichus eleginoides |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Patagonijas ilkņzivs

Dissostichus eleginoides

| Zona | : | FAO 58.5.2 Antarktika
  TOP/F5852. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

FAO 58.5.2 Antarktika

TOP/F5852.

KPN

2 787 (10)
   (11)

| Sugas | : | Krils

  Euphausia superba |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Krils

Euphausia superba

| Zona | : | FAO 48
  KRI/F48. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

FAO 48

KRI/F48.

KPN

4 000 000 (12)

Ievērojot iepriekšminētās kvotas, še turpmāk noteiktajās zonās nevar zvejot vairāk par šādiem daudzumiem:

| Apakšrajons 48.1 (KRI/*F481.) | 1 008 000 |
| --- | --- |
| Apakšrajons 48.2 (KRI/*F482.) | 1 104 000 |
| Apakšrajons 48.3 (KRI/*F483.) | 1 056 000 |
| Apakšrajons 48.4 (KRI/*F484.) | 832 000 |

Apakšrajons 48.1 (KRI/*F481.)

1 008 000

Apakšrajons 48.2 (KRI/*F482.)

1 104 000

Apakšrajons 48.3 (KRI/*F483.)

1 056 000

Apakšrajons 48.4 (KRI/*F484.)

832 000

| Sugas | : | Krils

  Euphausia superba |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Krils

Euphausia superba

| Zona | : | FAO 58.4.1 Antarktika
  KRI/F5841. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

FAO 58.4.1 Antarktika

KRI/F5841.

KPN

440 000 (13)

Ievērojot iepriekšminētās kvotas, še turpmāk noteiktajās zonās nevar zvejot vairāk par šādiem daudzumiem:

| Apgabals 58.4.1 uz rietumiem no 115° E (KRI/*F41W) | 277 000 |
| --- | --- |
| Apgabals 58.4.1 uz austrumiem no 115° E (KRI/*F41E) | 163 000 |

Apgabals 58.4.1 uz rietumiem no 115° E (KRI/*F41W)

277 000

Apgabals 58.4.1 uz austrumiem no 115° E (KRI/*F41E)

163 000

| Sugas | : | Krils

  Euphausia superba |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Krils

Euphausia superba

| Zona | : | FAO 58.4.2 Antarktika
  KRI/F5842. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

FAO 58.4.2 Antarktika

KRI/F5842.

KPN

450 000 (14)

| Sugas | : | Kūkumainā menca

  Gobionotothen gibberifrons |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Kūkumainā menca

Gobionotothen gibberifrons

| Zona | : | FAO 48.3 Antarktika
  NOG/F483. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

FAO 48.3 Antarktika

NOG/F483.

KPN

1 470 (15)

| Sugas | : | Pelēka menca

  Lepidonotothen squamifrons |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Pelēka menca

Lepidonotothen squamifrons

| Zona | : | FAO 48.3 Antarktika
  NOS/F483. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

FAO 48.3 Antarktika

NOS/F483.

KPN

300 (16)

| Sugas | : | Pelēka menca

  Lepidonotothen squamifrons |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Pelēka menca

Lepidonotothen squamifrons

| Zona | : | FAO 58.5.2 Antarktika
  NOS/F5852. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

FAO 58.5.2 Antarktika

NOS/F5852.

KPN

80 (17)

| Sugas | : | Lāsumainā menca

  Notothenia rossii |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Lāsumainā menca

Notothenia rossii

| Zona | : | FAO 48.3 Antarktika
  NOR/F483. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

FAO 48.3 Antarktika

NOR/F483.

KPN

300 (18)

| Sugas | : | Krabis

  Paralomis spp. |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Krabis

Paralomis spp.

| Zona | : | FAO 48.3 Antarktika
  PAI/F483. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

FAO 48.3 Antarktika

PAI/F483.

KPN

1 600 (19)

| Sugas | : | Dienviddžordžijas leduszivs

  Pseudochaenichthus georgianus |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Dienviddžordžijas leduszivs

Pseudochaenichthus georgianus

| Zona | : | FAO 48.3 Antarktika
  SGI/F483. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

FAO 48.3 Antarktika

SGI/F483.

KPN

300 (20)

| Sugas | : | Makrurona

  Macrourus spp. |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Makrurona

Macrourus spp.

| Zona | : | FAO 58.5.2 Antarktika
  GRV/F5852. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

FAO 58.5.2 Antarktika

GRV/F5852.

KPN

360 (21)

| Sugas | : | Citas sugas |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Citas sugas

| Zona | : | FAO 58.5.2 Antarktika
  OTH/F5852. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

FAO 58.5.2 Antarktika

OTH/F5852.

KPN

50 (22)

| Sugas | : | Rajas

  Rajae |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Rajas

Rajae

| Zona | : | FAO 58.5.2 Antarktika
  SRX/F5852. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

FAO 58.5.2 Antarktika

SRX/F5852.

KPN

120 (23)
   (24)

| Sugas | : | Kalmārs

  Martialia hyadesi |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Kalmārs

Martialia hyadesi

| Zona | : | FAO 48.3 Antarktika
  SQS/F483. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

FAO 48.3 Antarktika

SQS/F483.

KPN

2 500 (25)

---

(1)  KPN piezvejas segšanai jebkurā tiešā zvejā. Ja šī piezvejas KPN ir izsmelta, tiešā zvejošana tiek pārtraukta.

(2)  KPN, lai segtu piezvejas Dissostichus eleginoides un Champsocephalus gunnari zvejniecībā. Ja šī piezvejas KPN ir izsmelta, attiecīgā zvejošana tiek pārtraukta.

(3)  KPN ir attiecināma uz laikposmu no 2004. gada 15. novembra līdz 2005. gada 14. novembrim. Šā krājuma zvejošana laika periodā no 2005. gada 1. marta līdz 31. maijam ir ierobežota līdz 894 tonnām.

(4)  Šī KPN ir attiecināma uz laika posmu no 2004. gada 1. decembra līdz 2005. gada 30. novembrim.

(5)  Šīs KPN nolūkos apgabals, kas definēts kā atvērts, ir tā FAO statistiskā iedalījuma 58.5.2 daļa, kas atrodas rajonā, ko ierobežo līnija:

| a) | sākot ar punktu, kur Vidusjūras garums 72°15′E šķērso Austrālijas-Francijas Jūras norobežošanas vienošanās robežu, uz dienvidiem gar meridiānu līdz tās krustošanās punktam ar platuma 53°25′S paralēli; |
| --- | --- |

a)

sākot ar punktu, kur Vidusjūras garums 72°15′E šķērso Austrālijas-Francijas Jūras norobežošanas vienošanās robežu, uz dienvidiem gar meridiānu līdz tās krustošanās punktam ar platuma 53°25′S paralēli;

| b) | tas uz austrumiem gar šo paralēli līdz tās krustošanās punktam ar meridiānu garumā 74°E; |
| --- | --- |

b)

tas uz austrumiem gar šo paralēli līdz tās krustošanās punktam ar meridiānu garumā 74°E;

| c) | tad uz ziemeļaustrumiem gar ģeodēzisko paralēles platuma 52°40′S un garuma 76°E šķērsojumu; |
| --- | --- |

c)

tad uz ziemeļaustrumiem gar ģeodēzisko paralēles platuma 52°40′S un garuma 76°E šķērsojumu;

| d) | tad uz ziemeļiem gar meridiānu līdz tā krustošanās punktam ar paralēli platumā 52°S; |
| --- | --- |

d)

tad uz ziemeļiem gar meridiānu līdz tā krustošanās punktam ar paralēli platumā 52°S;

| e) | tad uz ziemeļaustrumiem gar ģeodēzisko paralēles šķērsojumu platumā 51°S ar meridiānu garumā 74°30′E un |
| --- | --- |

e)

tad uz ziemeļaustrumiem gar ģeodēzisko paralēles šķērsojumu platumā 51°S ar meridiānu garumā 74°30′E un

| f) | tad uz dienvidrietumiem gar ģeodēzisko līniju līdz sākuma punktam. |
| --- | --- |

f)

tad uz dienvidrietumiem gar ģeodēzisko līniju līdz sākuma punktam.

(6)  Šī KPN attiecas uz āķu jedu zvejniecību periodā no 2005. gada 1. maija līdz 31. augustam, un grozu zvejniecībai no 2004. gada 1. decembra līdz 2005. gada 30. novembrim.

(7)  Ieskaitot 152 raju tonnas un 152 Macrorus spp. tonnas piezvejas veidā.

(8)  Zvejošanai tikai ar āķu jedām.

(9)  Šī KPN ir piemērojama zvejošanas sezonas laikā, kas noteikta tāda, kāda tā ir zonā 48.3. vai līdz ir sasniegta Dissostichus eleginoides nozvejas robeža zonā 48.4, vai līdz ir sasniegta Dissostichus eleginoides nozvejas robeža zonā 48.3, kā noteikts augstāk, kurš no šiem termiņiem iestājas agrāk.

(10)  Šī KPN attiecas uz traļa zvejniecību perioda laikā no 2005. gada 1. decembra līdz 30. novembrim un āķu jedu zvejniecību no 2005. gada 1. maija līdz 31. augustam.

(11)  KPN ir attiecināma tikai uz rietumiem no 79°20′E. Zvejošana uz austrumiem no meridiāna šajā zonā ir aizliegta (skatīt XV pielikumu).

(12)  Šī KPN ir attiecināma uz laika periodu no 2004. gada 1. decembra līdz 2005. gada 30. novembrim.

(13)  Šī KPN ir attiecināma uz laika periodu no 2004. gada 1. decembra līdz 2005. gada 30. novembrim.

(14)  Šī KPN ir attiecināma uz laika periodu no 2004. gada 1. decembra līdz 2005. gada 30. novembrim.

(15)  KPN piezvejas segšanai jebkurā tiešā zvejā. Ja šī piezvejas KPN ir izsmelta, tiešā zvejošana tiks slēgta.

(16)  KPN piezvejas segšanai jebkurā tiešā zvejā. Ja šī piezvejas KPN ir izsmelta, tiešā zvejošana tiek pārtraukta.

(17)  KPN piezvejas segšanai jebkurā tiešā zvejā. Ja šī piezvejas KPN ir izsmelta, tiešā zvejošana tiek pārtraukta.

(18)  KPN piezvejas segšanai jebkurā tiešā zvejā. Ja šī KPN piezveja ir izsmelta, tiešā zvejošana tiek pārtraukta.

(19)  Šī KPN ir attiecināma uz laika periodu no 2004. gada 1. decembra līdz 2005. gada 30. novembrim.

(20)  KPN piezvejas segšanai jebkurā tiešā zvejā. Ja šī KPN piezveja ir izsmelta, tiešā zvejošana tiek pārtraukta.

(21)  KPN, lai segtu piezvejas Dissostichus eleginoides un Champsocephalus gunnari zvejniecībā. Ja šī piezvejas KPN ir izsmelta, attiecīgā zvejošana tiek pārtraukta.

(22)  KPN, lai segtu piezvejas Dissostichus eleginoides un Champsocephalus gunnari zvejniecībā. Ja šī piezvejas KPN ir izsmelta, attiecīgā zvejošana tiek pārtraukta.

(23)  KPN, lai segtu piezvejas Dissostichus eleginoides un Champsocephalus gunnari zvejniecībā. Ja šī piezvejas KPN ir izsmelta, attiecīgā zvejošana tiek pārtraukta.

(24)  Šīs KPN nolūkos rajas ir jāskaita kā viena suga.

(25)  KPN ir attiecināms uz laikposmu no 2004. gada 1. decembra līdz 2005. gada 30. novembrim.

---

II PIELIKUMS

ĪPAŠI PASĀKUMI ATTIECĪBĀ UZ NEŠĶIROTU IZKRĀVUMU IIa (EK ŪDEŅI), III, IV UN VIId ZONĀ

| 1. | Aizliedz izkraut nešķirotus lomus. |
| --- | --- |

1.

Aizliedz izkraut nešķirotus lomus.

| 2. | Dalībvalstis nodrošina, ka tiek piemērotas atbilstīgas paraugu ņemšanas programmas, kas ļauj efektīvi uzraudzīt izkrāvumu pa zivju sugām gadījumos, kad lomi nav šķiroti. Ne vēlāk kā 2005. gada 1. martā dalībvalstīm Komisijai iesniedz paraugu ņemšanas programmu sīku aprakstu un to ostu un izkraušanas vietu sarakstu, kur darbojas paraugu ņemšanas programmas. |
| --- | --- |

2.

Dalībvalstis nodrošina, ka tiek piemērotas atbilstīgas paraugu ņemšanas programmas, kas ļauj efektīvi uzraudzīt izkrāvumu pa zivju sugām gadījumos, kad lomi nav šķiroti. Ne vēlāk kā 2005. gada 1. martā dalībvalstīm Komisijai iesniedz paraugu ņemšanas programmu sīku aprakstu un to ostu un izkraušanas vietu sarakstu, kur darbojas paraugu ņemšanas programmas.

| 3. | Atkāpjoties no 1. punkta, nešķirotu lomu izkraušana ir atļauta ostās un izkraušanas vietās, kur darbojas 2. punktā minētās paraugu ņemšanas programmas. |
| --- | --- |

3.

Atkāpjoties no 1. punkta, nešķirotu lomu izkraušana ir atļauta ostās un izkraušanas vietās, kur darbojas 2. punktā minētās paraugu ņemšanas programmas.

---

III PIELIKUMS

TEHNISKIE UN KONTROLES PĀREJAS PASĀKUMI

A DAĻA

BALTIJAS JŪRA

1. nodaļa

Mencu zvejniecība

1.   Nosacījumi par atsevišķiem rīkiem, kas atļauti mencu zvejniecībai Baltijas jūrā

1.1.   Velkamie tīkli

1.1.1.   bez izejas logiem

Velkamos tīklus bez izejas logiem aizliedz.

1.1.2.   ar izejas logiem

Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 88/98 V pielikuma noteikumiem speciālās atlases ierīcēm, piemēro šā pielikuma 1. papildinājumu.

1.1.3.   Viena tīkla noteikums

Ja tiek izmantots velkamais tīkls ar izejas logiem, uz kuģa nedrīkst atrasties nekādi citi rīku veidi.

1.2.   Žaunu tīkli

Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 88/98 IV pielikumā noteikumiem, žaunu tīkla acu minimālais izmērs ir 110 mm.

Tīkli nedrīkst pārsniegt maksimālo garumu 12 km, kuģiem ar vidējo garumu līdz 12 m ieskaitot.

Tīkli nedrīkst pārsniegt maksimālo garumu 24 km, kuģiem ar vidējo garumu virs 12 m ieskaitot.

Tīklu mērkšanas laiks nedrīkst pārsniegt 48 stundas no laika brīža, kad tīkls pirmo reizi tiek ielikts ūdenī līdz brīdim, kad tīkls ir pilnībā uzvilkts atpakaļ uz zvejas kuģa.

2.   Mencu piezveja Baltijas jūrā

2.1.   Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 88/98 3. panta 4. punkta nosacījumiem, uz kuģa nedrīkst atrasties neviena pārāk maza izmēra menca, izņemot gadījumā, kas noteikts 2.2 punktā.

2.2.   Tomēr, atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 88/98 3. panta 5. punkta noteikumiem, mencu piezveja siļķu un brētliņu zvejošanas laikā, kur tīkla acs izmērs ir 32 mm vai mazāks, nedrīkst pārsniegt svarā 3 %. Šajā piezvejā uz kuģa nedrīkst atrasties vairāk par 5 % pārāk maza izmēra mencu.

2.3.   Mencu piezvejas nedrīkst pārsniegt 10 %, ja notiek citu sugu zveja, kas nav siļķes vai brētliņas, izmantojot traļas un dāņu vadus, kas nav norādīti 1.1.2. punktā.

3.   Mencas minimālais izmērs Baltijas jūrā

Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 88/98 III pielikuma noteikumiem, mencas minimālais izmērs ir 38 cm.

4.   Vasaras sezonas aizliegums Baltijas mencu zvejošanai

Mencu nozveja apakšapgabalos 22–24 aizliedz no 2005. gada 1. marta līdz 2005. gada 30. aprīlim ieskaitot un apakšapgabalos 25–32 — no 2005. gada 1. maija līdz 2005. gada 15. septembrim ieskaitot.

5.   Mencu nozvejas ierobežojumi Baltijas jūrā:

Aizliedz veikt jebkuras zvejas darbības apgabalā, ko ierobežo loksodromas, kuras savieno šādus punktus, kas ir jāmēra saskaņā ar WGS84 koordinātu sistēmu:

1. rajons:

| — | 55°45′N, 15°30′E |
| --- | --- |

—

55°45′N, 15°30′E

| — | 55°45′N, 16°30′E |
| --- | --- |

—

55°45′N, 16°30′E

| — | 55°00′N, 16°30′E |
| --- | --- |

—

55°00′N, 16°30′E

| — | 55°00′N, 16°00′E |
| --- | --- |

—

55°00′N, 16°00′E

| — | 55°15′N, 16°00′E |
| --- | --- |

—

55°15′N, 16°00′E

| — | 55°15′N, 15°30′E |
| --- | --- |

—

55°15′N, 15°30′E

| — | 55°45′N, 15°30′E |
| --- | --- |

—

55°45′N, 15°30′E

2. rajons:

| — | 55°00′N, 19°14′E |
| --- | --- |

—

55°00′N, 19°14′E

| — | 54°48′N, 19°20′E |
| --- | --- |

—

54°48′N, 19°20′E

| — | 54°45′N, 19°19′E |
| --- | --- |

—

54°45′N, 19°19′E

| — | 54°45′N, 18°55′E |
| --- | --- |

—

54°45′N, 18°55′E

| — | 55°00′N, 19°14′E |
| --- | --- |

—

55°00′N, 19°14′E

3. rajons:

| — | 56°13′N, 18°27′E |
| --- | --- |

—

56°13′N, 18°27′E

| — | 56°13′N, 19°31′E |
| --- | --- |

—

56°13′N, 19°31′E

| — | 55°59′N, 19°13′E |
| --- | --- |

—

55°59′N, 19°13′E

| — | 56°03′N, 19°06′E |
| --- | --- |

—

56°03′N, 19°06′E

| — | 56°00′N, 18°51′E |
| --- | --- |

—

56°00′N, 18°51′E

| — | 55°47′N, 18°57′E |
| --- | --- |

—

55°47′N, 18°57′E

| — | 55°30′N, 18°34′E |
| --- | --- |

—

55°30′N, 18°34′E

| — | 56°13′N, 18°27′E |
| --- | --- |

—

56°13′N, 18°27′E

6.   Pagaidu un papildu nosacījumi mencu krājumu atjaunošanas novērošanai, inspekcijai un uzraudzībai Baltijas jūrā

6.1.   Vispārīgi nosacījumi

6.1.1.   Mencu krājumu uzraudzības, inspekcijas un novērošanas programmai Baltijas jūrā ir jāsastāv no šādiem elementiem:

īpaši nosacījumi mencu nozvejai Baltijas jūrā,

Dānijai, Igaunijai, Somijai, Vācijai, Latvijai, Polijai un Zviedrijai ir jāizstrādā valsts kontroles darbības programmas,

papildu pasākumi uzraudzībai, kontrolei un inspekcijai,

kopīga uzraudzība un inspektoru apmaiņa.

6.1.2.   Valsts kontroles darbības programma mencu krājumiem var tikt pārskatīta pēc Komisijas iniciatīvas vai dalībvalsts lūguma.

6.2.   Īpaši nosacījumi mencu nozvejai Baltijas jūrā.

6.2.1.   Visiem kuģiem, kuru garums ir 8 metri vai vairāk un kuriem uz klāja atrodas vai kuri izmanto jebkuru zvejas rīku, ar ko atļauta mencu zvejošana Baltijas jūrā, jāiegūst īpaša atļauja zvejot mencas Baltijas jūrā.

6.2.2.   Katrai dalībvalstij jāievieš kuģu saraksts, kam ir izsniegtas īpašas mencu zvejas atļaujas Baltijas jūrā.

6.2.3.   Zvejas kuģa kapteinim vai tā pārstāvim, kam dalībvalsts ir izsniegusi īpašu mencu zvejas atļauju Baltijas jūrā, jāatbilst 2. pielikuma nosacījumiem.

6.3.   Valsts kontroles darbības programmas.

6.3.1.   Katrai iesaistītajai dalībvalstij jānosaka valsts kontroles darbības programma Baltijas jūrai.

6.3.2.   Komisijai vismaz vienu reizi 2005. gadā ir jāsasauc Zvejniecības un akvakultūras komitejas sapulce, lai izvērtētu valsts kontroles darbības programmas ievērošanu un rezultātus mencu krājumiem Baltijas jūrā.

6.4.   Dalībvalstīm jāpieņem uzraudzības, inspekcijas un novērošanas pasākumi.

6.4.1.   Katrai iesaistītajai dalībvalstij 30 dienu laikā no šīs regulas stāšanās spēkā ir jānosūta Komisijai norādīto ostu saraksts un valsts kontroles programma, kas minēta 6.3.1. punktā, un realizācijas grafiks. Komisijai ir jānosūta šī informācija attiecīgajām dalībvalstīm.

6.4.2.   Neatkarīgi no Regulas (EEK) Nr. 2847/93 6. panta 4. punkta, Kopienas zvejas kuģu kapteiņiem, kuriem ir īpaša zvejas atļauja mencu zvejai Baltijas jūrā saskaņā ar 6.2.1. punktu, ievieš kuģa žurnālu par tā darbību saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2847/93 6. pantu.

6.4.3.   Atkāpjoties no Regulas (EEK) Nr. 2807/83 5. panta, atļautā pielaides robeža daudzuma aprēķinam kilogramos zivīm, uz kurām attiecas KPN, kuras tiek izceltas uz klāja, ir 8 %.

6.4.4.   Mencām, kas izkrautas norādītajā ostā, pirms tās tiek piedāvātas pārdošanai un pārdotas, klātesot dalībvalsts pilnvarotiem inspektoriem, ir jānosver reprezentatīvi paraugi, kas apjomā ir vismaz 20 % no izkrāvuma. Šim nolūkam dalībvalstīm jāiesniedz Komisijai paraugu ņemšanas režīms, kas tiks izmantots, viena mēneša laikā no šīs regulas stāšanās spēkā.

6.4.5.   Neatkarīgi no Regulas (EEK) Nr. 2847/93 panta 19.a panta 1. punkta a) apakšpunkts, minētās regulas 19.e, 19.f, 19.g, 19.h un 19.i pants jāattiecina uz Kopienas zvejas kuģiem, kuriem ir īpaša zvejas atļauja mencu zvejai Baltijas jūrā saskaņā ar 6.2.1. punktu.

6.4.6.   Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2244/2003 13. panta noteikumiem dalībvalstīm jānodrošina, ka VMS dati, kas saņemti saskaņā ar minētās Regulas 8., 10. panta 1. punktu un 11. panta 1. punktu par kuģiem, kam ir izdotas īpašas mencu zvejas atļaujas Baltijas jūrā, ir jāizmanto:

| a) | lai atzīmētu katru ieiešanu un iziešanu no ostas datora nolasāmā formā; |
| --- | --- |

a)

lai atzīmētu katru ieiešanu un iziešanu no ostas datora nolasāmā formā;

| b) | lai atzīmētu katru ieiešanu un iziešanu no zvejas apgabala Baltijas jūrā, kas slēgts mencu zvejai. |
| --- | --- |

b)

lai atzīmētu katru ieiešanu un iziešanu no zvejas apgabala Baltijas jūrā, kas slēgts mencu zvejai.

6.4.7.   Dalībvalstīs var īstenot alternatīvus kontroles pasākumus, lai nodrošinātu saskaņotību ar ziņojuma saistībām, kas noteiktas 6.4.5. punktā, kas ir tik efektīvi un pārskatāmi kā ziņojuma saistības. Komisija ir jāinformē par šādiem alternatīviem pasākumiem, pirms tie tiek īstenoti.

6.4.8.   Izņēmuma gadījumā Regulas (EEK) Nr. 2847/93 13. pantam, mencu daudzumiem, kas lielāki par 50 kg un tiek transportēti uz vietu, kas nav izkrāvums vai importēšanas vieta, jābūt papildinātiem ar vienas deklarācijas kopiju, kas nodrošinātas Regulas (EEK) Nr. 2847/93 8. panta 1. punktam attiecībā uz transportētajiem sugu daudzumiem. Izņēmums, kas paredzēts Regulas (EEK) Nr. 2847/93 13. panta 4. punkta b) apakšpunktā, nav jāpiemēro.

6.4.9.   Atkāpjoties no Regulas (EEK) Nr. 2847/93 34. panta c) punkta 1. apakšpunkta, specifiskā mencu uzraudzības programma Baltijas jūrā var ilgt vairāk par diviem gadiem no to stāšanās spēkā datuma.

6.5.   Kopīga uzraudzība un inspektoru apmaiņa.

6.5.1.   Iesaistītajām dalībvalstīm ir jāveic kopīgas inspekcijas un uzraudzības darbības un šim nolūkam jāizveido darbības procedūras, kas attiecināmas uz to uzraudzības kuģiem.

6.5.2.   30 dienu laikā no šīs regulas stāšanās spēkā datuma, lai koordinētu kopīgās inspekcijas un uzraudzības programmu, prezidentvalsts sasauc kompetentu valsts inspekcijas iestāžu sanāksmi.

6.5.3.   Iesaistītajām dalībvalstīm jānodrošina, ka inspektori no iesaistītajām dalībvalstīm, tiek aicināti līdzdarboties vismaz to kopīgo inspekciju darbībās.

6.5.4.   Komisijas inspektori drīkst piedalīties šajās apmaiņās un kopīgajās inspekcijās.

2. sadaļa

Rīgas jūras līcis

7.   Specifiskie nosacījumi Rīgas jūras līcim

7.1.   Īpaša zvejošanas atļauja

7.1.1.   Lai veiktu zvejošanas darbības Rīgas jūras līcī, kuģiem ir jābūt īpašai zvejošanas atļaujai, kas izdota saskaņā ar Regulas (EK) 1627/94 7. pantu.

7.1.2.   Dalībvalstīm ir jānodrošina, ka kuģi, kam izdotas īpašas zvejošanas atļaujas, kuras minētas 1. punktā, ir iekļauti sarakstā, kas satur to nosaukumu un iekšējo reģistrācijas numuru un kas katrai dalībvalstij jāuzrāda Komisijai.

Kuģiem, kas ietverti sarakstā, jāatbilst šādiem nosacījumiem:

| a) | kuģa kopējā dzinēja jauda (kW) nedrīkst pārsniegt to, kas ievērota katrai dalībvalstij 2000.–2001. gadā Rīgas jūras līcī; |
| --- | --- |

a)

kuģa kopējā dzinēja jauda (kW) nedrīkst pārsniegt to, kas ievērota katrai dalībvalstij 2000.–2001. gadā Rīgas jūras līcī;

| b) | kuģa dzinēja jauda nevienā laikā nedrīkst pārsniegt 221 kilovatu (kW). |
| --- | --- |

b)

kuģa dzinēja jauda nevienā laikā nedrīkst pārsniegt 221 kilovatu (kW).

7.2.   Kuģu vai dzinēju nomaiņa

7.2.1.   Katrs individuāls kuģis, kas ir 7.1.2. pantā minētajā sarakstā, var tikt nomainīts ar citu kuģi vai kuģiem ar noteikumu, ka:

| a) | šāda nomaiņa iesaistītajā dalībvalstī neizraisīs kopējās dzinēja jaudas palielināšanos, kas norādīta pantā 7.1.2.(a); |
| --- | --- |

a)

šāda nomaiņa iesaistītajā dalībvalstī neizraisīs kopējās dzinēja jaudas palielināšanos, kas norādīta pantā 7.1.2.(a);

| b) | jebkura nomainītā kuģa dzinēja jauda jebkurā laikā nepārsniedz 221 kW. |
| --- | --- |

b)

jebkura nomainītā kuģa dzinēja jauda jebkurā laikā nepārsniedz 221 kW.

7.2.2.   Jebkura individuāla kuģa jebkurš dzinējs, kas iekļauts 7.1.2. pantā minētajā sarakstā, var tikt nomainīts ar noteikumu, ka:

| a) | dzinēja aizvietošana neizraisa kuģa dzinēja jaudas 221 kW pārsniegšanu jebkurā laikā, un |
| --- | --- |

a)

dzinēja aizvietošana neizraisa kuģa dzinēja jaudas 221 kW pārsniegšanu jebkurā laikā, un

| b) | nomainītā dzinēja jauda nav tāda, lai iesaistītajām dalībvalstīm nomaiņa izraisītu kopējās dzinēja jaudas pieaugumu, kas norādīts 7.1.2. punkta a) apakšpunktā. |
| --- | --- |

b)

nomainītā dzinēja jauda nav tāda, lai iesaistītajām dalībvalstīm nomaiņa izraisītu kopējās dzinēja jaudas pieaugumu, kas norādīts 7.1.2. punkta a) apakšpunktā.

B DAĻA

SKAGERAKS UN KATEGATS

8.   Tehniski saglabāšanas pasākumi Skageraka un Kategata apgabalos

Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 850/98 IV pielikuma noteikumiem, ir jāpiemēro šā pielikuma 3. papildinājums.

C DAĻA

STARPTAUTISKĀS JŪRAS PĒTNIECĪBAS PADOMES (ICES) ZONA I LĪDZ VII

9.   Siļķu, skumbriju un stavridu svēršanas procedūras

9.1.   Šādas procedūras ir jāattiecina uz Kopienas vai trešās valsts kuģu siļķu, skumbriju un stavridu daudzumu vienai izkrāvuma reizei Eiropas Kopienā, kas pārsniedz 10 tonnu zivju vai to kombināciju:

| a) | siļķēm ICES apakšrajonos I, II, VI un VII un iedalījumos III a un Vb; |
| --- | --- |

a)

siļķēm ICES apakšrajonos I, II, VI un VII un iedalījumos III a un Vb;

| b) | skumbrijām un stavridām ICES apakšrajonos III, IV, VI un VII un iedalījumā IIa. |
| --- | --- |

b)

skumbrijām un stavridām ICES apakšrajonos III, IV, VI un VII un iedalījumā IIa.

9.2.   9.1. pantā minētās izkrāvums ir atļautas tikai norādītajās ostās.

9.3.   Katrai iesaistītajai dalībvalstij ir jānosūta Komisijai tā saraksta izmaiņas, kas nosūtīts 2004. gadā, par norādītajām ostām, kurās var notikt siļķu, skumbriju un stavridu izkrāvums, un izmaiņas minēto ostu inspekcijas un uzraudzības procedūrās, ieskaitot jebkuru sugu daudzumu un 9.1. punktā minēto krājumu atzīmēšanas un ziņošanas noteikumiem un nosacījumiem katrā izkrāvums reizē. Šīs izmaiņas ir jānosūta vismaz 15 dienas pirms to stāšanās spēkā. Komisija nosūtīs visām iesaistītajām dalībvalstīm šo informāciju, kā arī informāciju par ostām, ko norādījušas trešās valstis.

9.4.   10.1. punktā minētā zvejas kuģa kapteinim vai viņa pārstāvim ir jāinformē par sekojošo kompetentās iestādes dalībvalsts, kurā veikta izkrāvums, vismaz 4 stundas pirms paredzētās ienākšanas iesaistītās dalībvalsts izkrāvums ostā:

| a) | osta, kurā kuģim paredzēts ieiet, kuģa nosaukums un tā reģistrācijas numurs, |
| --- | --- |

a)

osta, kurā kuģim paredzēts ieiet, kuģa nosaukums un tā reģistrācijas numurs,

| b) | paredzētais ierašanās laiks šajā ostā, |
| --- | --- |

b)

paredzētais ierašanās laiks šajā ostā,

| c) | uz klāja esošo sugu dzīvsvara daudzums kilogramos. |
| --- | --- |

c)

uz klāja esošo sugu dzīvsvara daudzums kilogramos.

Iesaistīto dalībvalstu kompetentajām iestādēm ir jāpieprasa, lai izkraušana nenotiek līdz laikam, kamēr tā ir atļauta.

9.5.   Atkāpjoties no Regulas (EEK) Nr. 2807/83 IV pielikuma 4.2. punkta, zvejas kuģa kapteinim nekavējoties pēc ierašanās ostā jāiesniedz atbilstīgās kuģa žurnāla lapas vai lapa, kā to izkrāvums ostā gadījumā pieprasa kompetenta iestāde.

Daudzumiem, kas paturēti uz kuģa, par kuriem ziņots pirms izkrāvuma, kā minēts 9.4 punkta c) apakšpunktā, jābūt līdzvērtīgiem ar daudzumiem, kas ierakstīti kuģa žurnālā pēc to pabeigšanas.

Atkāpjoties no Regulas (EEK) Nr. 2807/83 5. panta 2. punkta nosacījumiem, atļautajai pielaides robežai daudzumu aprēķinos kilogramos, kas ierakstīti kuģa žurnālā, un zivju robežai, kas paturēta uz klāja, ir jābūt 8 %.

9.6.   Visiem pircējiem, kas iegādājas svaigas zivis, jānodrošina, ka visi saņemtie daudzumi ir nosvērti. Svēršana ir jāveic pirms zivju šķirošanas, apstrādes, nodošanas uzglabāšanai, transportēšanas no izkrāvums ostas vai tālāk pārdošanas. Svēršanas rezultātā iegūtais skaitlis ir jāizmanto, aizpildot izkraušanas deklarācijas un tirzniecības pavadzīmes.

Nosakot svaru, jebkurš atvilkums ūdens dēļ nedrīkst pārsniegt 2 %.

Kā papildinājums saistībām, kas noteiktas Regulas (EK) Nr. 2847/93 9. panta 1. un 2. punktā, izcelto daudzumu apstrādātājam vai pircējam ir jāiesniedz kompetentajām dalībvalsts iestādēm pavadzīmes vai tās aizvietotāja dokumenta kopija, kā minēts 22. panta 3. punktā Sestajā Padomes Direktīvā 77/388/EEK (1977. gada 17. maijs) par to, kā saskaņojami dalībvalstu tiesību akti par apgrozījuma nodokļiem - Kopēja pievienotās vērtības nodokļu sistēma: vienota aprēķinu bāze (1). Jebkurai šādai pavadzīmei vai dokumentam ir jāietver informācija, ko pieprasa Regulas (EK) 2847/93 9. panta 3. punktā, un tā ir pēc pieprasījuma jāiesniedz 48 stundu laikā svēršanas pabeigšanas nolūkos.

9.7.   Visiem saldēto zivju pircējiem vai uzglabātājiem jānodrošina, ka izceltie daudzumi ir nosvērti pirms zivis ir apstrādātas, nodotas uzglabāšanai, transportētās no izkrāvums ostas vai pārdotas tālāk. Jebkurš taras svars, kas ir līdzvērtīgs kastu, plastmasas vai citu konteineru svaram, kuros sveramās zivis ir iepakotas, var tikt atvilkts no jebkuru izcelto daudzumu svara.

Alternatīvi, saldēto, kastēs iepakoto zivju svaru var noteikt, reizinot vidējo reprezentatīvā parauga svaru, pamatojoties uz kastes saturu, kas izņemts no plastmasas iesaiņojuma, nokūstot vai nenokūstot zivju virsmas ledus kārtai. Dalībvalstīm ir jāpiesaka Komisijai jebkuru izmaiņu apstiprināšana to paraugu ņemšanas metodoloģijā, kas apstiprināta Komisijā 2004. gadā. Izmaiņām jāapstiprina Komisijai. Svēršanas rezultātā iegūtais skaitlis ir jāizmanto izkrāvuma deklarāciju un pārdošanas piezīmju pabeigšanai.

9.8.   Ne vēlāk kā līdz 2005. gada 1. maijam kompetentajām iestādēm ir jāapstiprina, jākalibrē un jāapzīmogo svēršanas sistēma. Svēršanas pusei ir jāizdara ieraksti numurētā žurnālā, kas norāda svara kārtējo kopumu un katras izkrāvums svaru. Reģistrācijas žurnālu glabā trīs gadus. Kompetentajām iestādēm ir brīva pieeja svēršanas sistēmai un reģistrācijas žurnālam.

Līdz svēršanas sistēmu ieviešanai, kuras paredzētas pirmajā punktā, svēršanu veic kontroles klātbūtnē.

9.9.   Dalībvalsts kompetentajām iestādēm jānodrošina, lai vismaz 15 % no izcelto zivju daudzuma un vismaz 10 % no zivju izkrāvumiem ir pakļautas inspekcijām, kam jāietver:

| a) | loma svēršanas kontrole pēc sugām. Loma izsūknēšanas gadījumā ir jākontrolē kopējās kravas svēršana no kuģa, kas izvēlēts inspekcijai. Saldēšanas tralera gadījumā ir jāsaskaita visas kastes. Ir jānosver reprezentatīvs kastu/maisu paraugs, lai nonāktu pie vidēja kastu/maisu svara. Kastu paraugu ņemšanai jānotiek arī saskaņā ar apstiprinātu metodoloģiju, lai nonāktu pie vidēja zivju tīrsvara (bez iepakojuma, ledus); |
| --- | --- |

a)

loma svēršanas kontrole pēc sugām. Loma izsūknēšanas gadījumā ir jākontrolē kopējās kravas svēršana no kuģa, kas izvēlēts inspekcijai. Saldēšanas tralera gadījumā ir jāsaskaita visas kastes. Ir jānosver reprezentatīvs kastu/maisu paraugs, lai nonāktu pie vidēja kastu/maisu svara. Kastu paraugu ņemšanai jānotiek arī saskaņā ar apstiprinātu metodoloģiju, lai nonāktu pie vidēja zivju tīrsvara (bez iepakojuma, ledus);

| b) | savstarpēja pārbaude starp daudzumiem pēc sugām, kas ierakstīts kuģa žurnālā un izkrāvuma deklarācijā vai pārdošanas kvīti, kā arī daudzumiem, kas norādīti iepriekšējā izkrāvuma paziņojumā, un izkrautajiem daudzumiem pēc sugām; |
| --- | --- |

b)

savstarpēja pārbaude starp daudzumiem pēc sugām, kas ierakstīts kuģa žurnālā un izkrāvuma deklarācijā vai pārdošanas kvīti, kā arī daudzumiem, kas norādīti iepriekšējā izkrāvuma paziņojumā, un izkrautajiem daudzumiem pēc sugām;

| c) | ja izkraušanu pārtrauc, nepieciešama atļauja izkraušanas atsākšanai, |
| --- | --- |

c)

ja izkraušanu pārtrauc, nepieciešama atļauja izkraušanas atsākšanai,

| d) | pārbaude, lai noskaidrotu, vai pēc izkraušanas kuģī vairs nav zivju. |
| --- | --- |

d)

pārbaude, lai noskaidrotu, vai pēc izkraušanas kuģī vairs nav zivju.

10.   Siļķu zvejošana IIa rajonā (EK ūdeņi)

Ir jāaizliedz izcelt vai paturēt uz kuģa siļķes, kas ir nozvejotas apgabalā IIa (EK ūdeņi) laikposmos no 1. janvāra līdz 28. februārim un no 16. maija un 31. maijam.

11.   Siļķu izkrāvums nosacījumi rūpnieciskiem nolūkiem.

Izņēmuma kārtā Regulas (EK) Nr. 1434/98 2(1) panta nosacījumiem ir jāattiecina šādi nosacījumi:

Siļķes, kas nozvejotas, zvejojot ārpus ICES apakšrajoniem III un IV, izmantojot tīklus ar minimālo acs izmēru mazāku par 32 mm, nevar tikt paturētas uz kuģa vai izkrautas krastā, izņemot, ja šie lomi sastāv no siļķu un citu sugu maisījuma un nav šķiroti, un siļķu svars nepārsniedz 10 % no kopējā apvienotā siļķu un citu sugu svara.

12.   Mencu zvejošanas ierobežojumi:

| a) | uz rietumiem no Skotijas: līdz 2005. gada 31. decembrim aizliedz veikt jebkuras zvejošanas darbības minētajos apgabalos, ko ierobežo loksodromas, kuras secīgi savieno šādus punktus: | 59°05′N, 06°45′W |
| --- | --- | --- |

a)

uz rietumiem no Skotijas: līdz 2005. gada 31. decembrim aizliedz veikt jebkuras zvejošanas darbības minētajos apgabalos, ko ierobežo loksodromas, kuras secīgi savieno šādus punktus:

59°05′N, 06°45′W

| | 59°30′N, 06°00′W |
| --- | --- |

59°30′N, 06°00′W

| | 59°40′N, 05°00′W |
| --- | --- |

59°40′N, 05°00′W

| | 60°00′N, 04°00′W |
| --- | --- |

60°00′N, 04°00′W

| | 59°30′N, 04°00′W |
| --- | --- |

59°30′N, 04°00′W

| | 59°05′N, 06°45′W. |
| --- | --- |

59°05′N, 06°45′W.

| b) | Ķeltu jūra: Līdz 2005. gada 31. martam ir aizliegts veikt jebkādas zvejošanas darbības tajā ICES apgabala VII daļā, kas ietverta ICES tabulās: 30E4, 31E4, 32E3. Šis aizliegums neattiecas uz bimtraleriem marta mēnesī. |
| --- | --- |

b)

Ķeltu jūra: Līdz 2005. gada 31. martam ir aizliegts veikt jebkādas zvejošanas darbības tajā ICES apgabala VII daļā, kas ietverta ICES tabulās: 30E4, 31E4, 32E3. Šis aizliegums neattiecas uz bimtraleriem marta mēnesī.

| c) | Atkāpjoties no a) un b) punkta, attiecīgajās vietās un laikos ir atļauts veikt zvejošanas darbības, izmantojot murdu vai grozu, ar noteikumu, ka:






  i) | uz kuģa neatrodas nekādi citi zvejošanas rīki, kā tikai murdi un grozi, un |
| --- | --- | --- |

c)

Atkāpjoties no a) un b) punkta, attiecīgajās vietās un laikos ir atļauts veikt zvejošanas darbības, izmantojot murdu vai grozu, ar noteikumu, ka:

i)

uz kuģa neatrodas nekādi citi zvejošanas rīki, kā tikai murdi un grozi, un

| ii) | uz kuģa netiek paturētas nekādas citas zivis, izņemot mīkstmiešus un vēžveidīgos. |
| --- | --- |

ii)

uz kuģa netiek paturētas nekādas citas zivis, izņemot mīkstmiešus un vēžveidīgos.

| d) | Atkāpjoties no a) un b) punkta, ir atļauts veikt zvejošanas darbības šajos punktos, minētajos apgabalos, izmantojot tīklus, kuru acs izmērs ir mazāks par 55 mm, ar noteikumu, ka:






  i) | uz kuģa neatrodas neviens tīkls, kura acs izmērs ir lielāks vai vienāds ar 55 mm, |
| --- | --- | --- |

d)

Atkāpjoties no a) un b) punkta, ir atļauts veikt zvejošanas darbības šajos punktos, minētajos apgabalos, izmantojot tīklus, kuru acs izmērs ir mazāks par 55 mm, ar noteikumu, ka:

i)

uz kuģa neatrodas neviens tīkls, kura acs izmērs ir lielāks vai vienāds ar 55 mm,

| ii) | uz kuģa nav paturēti nekādas citas zivs, kas nav siļķes, skumbrijas, sardīnes, stavridas, brētliņas, zilie merlangi un argentīnas. |
| --- | --- |

ii)

uz kuģa nav paturēti nekādas citas zivs, kas nav siļķes, skumbrijas, sardīnes, stavridas, brētliņas, zilie merlangi un argentīnas.

13.   Apgabals slēgšana nigliņu zvejniecībai.

Ir aizliegts izcelt vai paturēt uz kuģa nigliņus, kas nozvejoti ģeogrāfiskajā rajonā, kuru ierobežo Anglijas austrumu piekraste un Skotija un kuru ierobežo loksodromas, kas secīgi savieno šādus punktus:

| — | Anglijas austrumu piekraste platuma grādos 55°30′N, |
| --- | --- |

—

Anglijas austrumu piekraste platuma grādos 55°30′N,

| — | platums 55°30′N, garums 1°00′W, |
| --- | --- |

—

platums 55°30′N, garums 1°00′W,

| — | platums 58°00′N, garums 1°00′W, |
| --- | --- |

—

platums 58°00′N, garums 1°00′W,

| — | platums 58°00′N, garums 2°00′W, |
| --- | --- |

—

platums 58°00′N, garums 2°00′W,

| — | Skotijas austrumu piekraste platuma grādos 2°00′W. |
| --- | --- |

—

Skotijas austrumu piekraste platuma grādos 2°00′W.

Tomēr ir jāatļauj ierobežota nozveja, lai uzraudzītu nigliņu krājumus apgabalos un slēgšanas ietekmi.

14.   Pikšu ietvars

Visa zvejošana, izņemot ar āķu jedām, ir jāaizliedz apgabalos, ko ierobežo loksodromas, kuras secīgi savieno šādus punktus:

| Punkta Nr. | Platums | Garums |
| --- | --- | --- |
| 1 | 57°00′N | 15°00′W |
| 2 | 57°00′N | 14°00′W |
| 3 | 56°30′N | 14°00′W |
| 4 | 56°30′N | 15°00′W |

Punkta Nr.

Platums

Garums

1

57°00′N

15°00′W

2

57°00′N

14°00′W

3

56°30′N

14°00′W

4

56°30′N

15°00′W

15.   Tehniskie saglabāšanas pasākumi Īrijas jūrā.

Tehniskās saglabāšanas pasākumi, kas minēti 2., 3. un 4. pantā Padomes Regulā (EK) Nr. 254/2002 (2002. gada 12. februāris), ar ko nosaka pasākumus, kuri 2002. gadā attiecināmi mencu krājumu atjaunošanai Īrijas jūrā (ICES apgabals VIIa) (2), uz laiku ir jāpiemēro 2005. gadā.

D DAĻA

ICES APAKŠRAJONI VIII, IX un X

16.   Traļa aizliegums ūdeņos ap Azoru, Kanāriju un Madeiras salām

Kuģiem ir jāaizliedz grunts traļa vai līdzīgu velkamo tīklu izmantošana, kas darbojas saskarsmē ar jūras dibenu, dalībvalstu vai to juridisdikcijai pakļauto apgabalu ūdeņos, kas robežojas ar šādu koordinātu līnijām:

| a) | Azoru salas | Platums 36°00′N, garums 23°00′W |
| --- | --- | --- |

a)

Azoru salas

Platums 36°00′N, garums 23°00′W

| | Platums 42°00′N, garums 23°00′W |
| --- | --- |

Platums 42°00′N, garums 23°00′W

| | Platums 42°00′N, garums 34°00′W |
| --- | --- |

Platums 42°00′N, garums 34°00′W

| | Platums 36°00′N, garums 34°00′W |
| --- | --- |

Platums 36°00′N, garums 34°00′W

| | Platums 36°00′N, garums 23°00′W |
| --- | --- |

Platums 36°00′N, garums 23°00′W

| b) | Kanāriju salas un Madeira | Platums 27°00′N, longitude 19°00′W |
| --- | --- | --- |

b)

Kanāriju salas un Madeira

Platums 27°00′N, longitude 19°00′W

| | Platums 26°00′N, garums 15°00′W |
| --- | --- |

Platums 26°00′N, garums 15°00′W

| | Platums 29°00′N, garums 13°00′W |
| --- | --- |

Platums 29°00′N, garums 13°00′W

| | Platums 36°00′N, garums 13°00′W |
| --- | --- |

Platums 36°00′N, garums 13°00′W

| | Platums 36°00′N, garums 19°00′W |
| --- | --- |

Platums 36°00′N, garums 19°00′W

| | Platums 27°00′N, garums 19°00′W |
| --- | --- |

Platums 27°00′N, garums 19°00′W

E DAĻA

VIDUSJŪRA

17.   Tehniskie saglabāšanas pasākumi Vidusjūrā.

Zvejniecības, kas pašlaik darbojas saskaņā ar izņēmumiem, kas paredzēti Regulas (EK) Nr. 1626/94 3. panta 1. punktā un 1.a punktā un 6. panta 1. punktā un 1.a punktā, var īslaicīgi turpināt to darbību 2005. gadā.

F DAĻA

KLUSĀ OKEĀNA AUSTRUMI

18.   Riņķa vadi Klusā okeāna austrumos (Starpamerikas tropiskās tunzivs komisijas pārvaldības rajons (IATTK))

Dzeltenspuru tunzivs, platacu tunzivs, svītrainās tunzivs zvejošana ar riņķa vadiem ir jāaizliedz vai nu no 2005. gada 1. augusta līdz 11. septembrim, vai arī no 2005. gada 20. novembra līdz 31. decembrim apgabalos, ko nosaka šādas robežas:

| — | Ameriku Klusā okeāna krasta līnijas, |
| --- | --- |

—

Ameriku Klusā okeāna krasta līnijas,

| — | garums 150° W, |
| --- | --- |

—

garums 150° W,

| — | platums 40° N, |
| --- | --- |

—

platums 40° N,

| — | platums 40° S. |
| --- | --- |

—

platums 40° S.

Iesaistītajām dalībvalstīm ir jāziņo Komisijai par izvēlētajiem slēgšanas periodiem līdz 2005. gada 1. jūlijam. Visiem iesaistīto dalībvalstu riņķa vadu zvejas kuģiem izvēlētajā periodā jāpārtrauc riņķa vadu zvejniecība noteiktajā apgabalā.

No šīs regulas stāšanās spēkā datuma tunzivs vadu seineriem, kas zvejo Starpamerikas tropisko tunzivju komisijas pārvaldības rajonā, ir jāpaliek uz kuģa un vēlāk jāizceļ visas nozvejotās lielacu, strīpainās un dzeltenspuru tunzivis, izņemot zivis, kas uzskatāmas par neatbilstīgām cilvēku patēriņam citu iemeslu dēļ ne izmēra dēļ. Vienīgais izņēmums ir pēdējais izbrauciens, kad vairs nepietiek vietas nozvejoto tunzivju satilpināšanai.

Cik vien iespējams riņķa vadu zvejas kuģiem ir uzreiz neskarti jāatlaiž: visi jūras bruņurupuči, haizivis, rajas, dorado un citas blakussugas. Zvejnieki jāmudina attīstīt un izmantot tehnikas un aprīkojumu, lai nodrošinātu ātru un drošu šādu dzīvnieku atlaišanu.

Šādi specifiski pasākumi ir jāattiecina uz ielenktiem un sapītiem jūras bruņurupučiem:

| a) | ja jūras bruņurupucis ir iekļuvis tīklā, jāveic visi pieņemamie pasākumi, lai atbrīvotu bruņurupuci, pirms tas sapinas tīklā, ieskaitot, ja nepieciešams, ātrlaivas izmantošanu, |
| --- | --- |

a)

ja jūras bruņurupucis ir iekļuvis tīklā, jāveic visi pieņemamie pasākumi, lai atbrīvotu bruņurupuci, pirms tas sapinas tīklā, ieskaitot, ja nepieciešams, ātrlaivas izmantošanu,

| b) | ja bruņurupucis sapinas tīklā, tīkla vilkšana ir jāpārtrauc, tiklīdz bruņurupucis ir parādījies virs ūdens, un to nedrīkst atsākt, kamēr tīkls nav atšķetināts un bruņurupucis atlaists, |
| --- | --- |

b)

ja bruņurupucis sapinas tīklā, tīkla vilkšana ir jāpārtrauc, tiklīdz bruņurupucis ir parādījies virs ūdens, un to nedrīkst atsākt, kamēr tīkls nav atšķetināts un bruņurupucis atlaists,

| c) | ja bruņurupucis ir uzcelts uz kuģa, pirms bruņurupuča atgriešanas atpakaļ ūdenī jāveic visas atbilstīgās metodes, lai veicinātu bruņurupuča atgūšanos, |
| --- | --- |

c)

ja bruņurupucis ir uzcelts uz kuģa, pirms bruņurupuča atgriešanas atpakaļ ūdenī jāveic visas atbilstīgās metodes, lai veicinātu bruņurupuča atgūšanos,

| d) | tunzivs zvejošanas kuģiem ir jāaizliedz izmest sāls maisus vai jebkurus citus plastmasas atkritumus jūrā, |
| --- | --- |

d)

tunzivs zvejošanas kuģiem ir jāaizliedz izmest sāls maisus vai jebkurus citus plastmasas atkritumus jūrā,

| e) | ir jāveicina jūras bruņurupuču, kas sapinušies Zivju uzkrāšanas ierīcēs (ZUI) un citos zvejas rīkos, atbrīvošana, |
| --- | --- |

e)

ir jāveicina jūras bruņurupuču, kas sapinušies Zivju uzkrāšanas ierīcēs (ZUI) un citos zvejas rīkos, atbrīvošana,

| f) | tiek arī veicināta Zivju uzkrāšanas ierīču (ZUI) atjaunošana, ja tās netiek izmantotas zvejniecībā. |
| --- | --- |

f)

tiek arī veicināta Zivju uzkrāšanas ierīču (ZUI) atjaunošana, ja tās netiek izmantotas zvejniecībā.

G DAĻA

ATLANTIJAS OKEĀNA AUSTRUMI UN VIDUSJŪRA

19.   Minimālie ziemeļu tunzivju izmēri Atlantijas okeāna austrumos un Vidusjūrā

Atkāpjoties no noteikumiem, kas paredzēti Regulas (EK) Nr 973/2001 6. pantā un IV pielikumā, minimālajiem ziemeļu tunzivju izmēriem Vidusjūrā ir jābūt 10 kg vai 80 cm.

Atkāpjoties no noteikumiem, kas paredzēti Regulas (EK) Nr 973/2001 7. panta 1. punktā, nenosaka pielaides robežu tunzivīm, kas zvejotas Atlantijas okeāna austrumos un Vidusjūrā.

20.   Minimālie lielacu tunzivju izmēri

Atkāpjoties no noteikumiem, kas paredzēti Regulas (EK) Nr 973/2001 6. pantā un IV pielikumā, ir atcelti minimālie tunzivju izmēri.

21.   Ierobežojumi atsevišķu kuģu un rīku (tīklu) veidu izmantošanai

| 1. | Lai aizsargātu lielacu tunzivju krājumus, jo īpaši zivju mazuļus, laikposmā un zonā, kas noteikta a) un b) punktā, ir aizliegta zveja ar seineriem un ēsmas kuģiem;






  a) | Nosaka šādu zonu:







  Dienvidu robeža | : | 0° Dienvidu garuma paralēle |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ziemeļu robeža | : | 5° Ziemeļu garuma paralēle |
| Rietumu robeža | : | 20° Rietumu garuma meridiāns |
| Austrumu robeža | : | 10° Rietumu garuma meridiāns |

1.

Lai aizsargātu lielacu tunzivju krājumus, jo īpaši zivju mazuļus, laikposmā un zonā, kas noteikta a) un b) punktā, ir aizliegta zveja ar seineriem un ēsmas kuģiem;

a)

Nosaka šādu zonu:

Dienvidu robeža

:

0° Dienvidu garuma paralēle

Ziemeļu robeža

:

5° Ziemeļu garuma paralēle

Rietumu robeža

:

20° Rietumu garuma meridiāns

Austrumu robeža

:

10° Rietumu garuma meridiāns

| b) | Laikposms, kurā ir spēkā ierobežojumi, ir no katra gada 1. novembra līdz 30. novembrim. |
| --- | --- |

b)

Laikposms, kurā ir spēkā ierobežojumi, ir no katra gada 1. novembra līdz 30. novembrim.

| 2. | Atkāpjoties no noteikumiem, kas paredzēti Regulas (EK) Nr 973/2001 3. pantā, Kopienas zvejas kuģiem atļauts zvejot, neievērojot ierobežojumus atsevišķu kuģu un rīku (tīklu) veidu izmantošanai zonā, kas noteikta 3. panta 2. punktā un laikposmā, kurš noteikts 3. panta 1. punktā. |
| --- | --- |

2.

Atkāpjoties no noteikumiem, kas paredzēti Regulas (EK) Nr 973/2001 3. pantā, Kopienas zvejas kuģiem atļauts zvejot, neievērojot ierobežojumus atsevišķu kuģu un rīku (tīklu) veidu izmantošanai zonā, kas noteikta 3. panta 2. punktā un laikposmā, kurš noteikts 3. panta 1. punktā.

22.   Pasākumi saistībā ar sporta un rekreācijas zvejošanas darbībām Vidusjūrā.

| 1. | Katra dalībvalsts veic vajadzīgos pasākumus, lai aizliegtu sporta un rekreācijas zvejošanas darbībās izmantot velkamos tīklus, aptverošos tīklus, riņķvadus, bagarus, žaunu tīklus, rāmju tīklus un āķu jedas, lai Vidusjūrā zvejotu tunzivju un tām līdzīgas sugas, it īpaši ziemeļu tunzivis. |
| --- | --- |

1.

Katra dalībvalsts veic vajadzīgos pasākumus, lai aizliegtu sporta un rekreācijas zvejošanas darbībās izmantot velkamos tīklus, aptverošos tīklus, riņķvadus, bagarus, žaunu tīklus, rāmju tīklus un āķu jedas, lai Vidusjūrā zvejotu tunzivju un tām līdzīgas sugas, it īpaši ziemeļu tunzivis.

| 2. | Katra dalībvalsts nodrošina, lai tunzivju un tām līdzīgu sugu lomi, kas izcelti Vidusjūrā sporta un rekreācijas zvejniecības rezultātā, nenonāk tirgū. |
| --- | --- |

2.

Katra dalībvalsts nodrošina, lai tunzivju un tām līdzīgu sugu lomi, kas izcelti Vidusjūrā sporta un rekreācijas zvejniecības rezultātā, nenonāk tirgū.

23.   Paraugu ņemšanas plāns ziemeļu tunzivīm.

Atkāpjoties no noteikumiem, kas paredzēti Regulas (EK) Nr 973/2001 5.a pantā, katra dalībvalsts izstrādā paraugu ņemšanas programmu, lai noteiktu nozvejoto tunzivju noteikta izmēra daudzumu; jo īpaši, tam ir nepieciešams, lai izmēru parauga ņemšana būros tiktu veikta vienā paraugā (=100 eksemplāri) uz 100 tonnām zivju dzīvsvara. Zivju paraugu ņems zvejas (3) laikā audzētavā, saskaņā ar ICCAT metodoloģiju II uzdevuma ziņošanai. Paraugu ņemšana jāveic katras zvejas laikā, attiecinot to uz visiem būriem. Dati par paraugu ņemšanu, kas veikts iepriekšējā gadā, jāiesniedz ICCAT līdz 31. jūlijam.

24.   Pagaidu pasākumi, lai aizsargātu neaizsargātus dzīļu biotopus

Aizliedz veikt grunts tralēšanu un zvejot ar statiskiem zvejas rīkiem, tostarp ar grunts žaunu tīkliem un āķu jedām, apgabalos, ko ierobežo loksodromas, kuras secīgi savieno šādus punktus, kurus mēra saskaņā ar WGS84 koordinātu sistēmu:

Hekates zemūdens klintis:

| — | 52°21.2866′N, 31°09.2688′W |
| --- | --- |

—

52°21.2866′N, 31°09.2688′W

| — | 52°20.8167′N, 30°51.5258′W |
| --- | --- |

—

52°20.8167′N, 30°51.5258′W

| — | 52°12.0777′N, 30°54.3824′W |
| --- | --- |

—

52°12.0777′N, 30°54.3824′W

| — | 52°12.4144′N, 31°14.8168′W |
| --- | --- |

—

52°12.4144′N, 31°14.8168′W

| — | 52°21.2866′N, 31°09.2688′W |
| --- | --- |

—

52°21.2866′N, 31°09.2688′W

Faradeja zemūdens klintis:

| — | 50°01.7968′N, 29°37.8077′W |
| --- | --- |

—

50°01.7968′N, 29°37.8077′W

| — | 49°59.1490′N, 29°29.4580′W |
| --- | --- |

—

49°59.1490′N, 29°29.4580′W

| — | 49°52.6429′N, 29°30.2820′W |
| --- | --- |

—

49°52.6429′N, 29°30.2820′W

| — | 49°44.3831′N, 29°02.8711′W |
| --- | --- |

—

49°44.3831′N, 29°02.8711′W

| — | 49°44.4186′N, 28°52.4340′W |
| --- | --- |

—

49°44.4186′N, 28°52.4340′W

| — | 49°36.4557′N, 28°39.4703′W |
| --- | --- |

—

49°36.4557′N, 28°39.4703′W

| — | 49°29.9701′N, 28°45.0183′W |
| --- | --- |

—

49°29.9701′N, 28°45.0183′W

| — | 49°49.4197′N, 29°42.0923′W |
| --- | --- |

—

49°49.4197′N, 29°42.0923′W

| — | 50°01.7968′N, 29°37.8077′W |
| --- | --- |

—

50°01.7968′N, 29°37.8077′W

Reikjanes zemūdens klints daļa:

| — | 55°04.5327′N, 36°49.0135′W |
| --- | --- |

—

55°04.5327′N, 36°49.0135′W

| — | 55°05.4804′N, 35°58.9784′W |
| --- | --- |

—

55°05.4804′N, 35°58.9784′W

| — | 54°58.9914′N, 34°41.3634′W |
| --- | --- |

—

54°58.9914′N, 34°41.3634′W

| — | 54°41.1841′N, 34°00.0514′W |
| --- | --- |

—

54°41.1841′N, 34°00.0514′W

| — | 54°00.0′N, 34°00.0′W |
| --- | --- |

—

54°00.0′N, 34°00.0′W

| — | 53°54.6406′N, 34°49.9842′W |
| --- | --- |

—

53°54.6406′N, 34°49.9842′W

| — | 53°58.9668′N, 36°39.1260′W |
| --- | --- |

—

53°58.9668′N, 36°39.1260′W

| — | 55°04.5327′N, 36°49.0135′W |
| --- | --- |

—

55°04.5327′N, 36°49.0135′W

Altairas zemūdens klintis:

| — | 44°50.4953′N, 34°26.9128′W |
| --- | --- |

—

44°50.4953′N, 34°26.9128′W

| — | 44°47.2611′N, 33°48.5158′W |
| --- | --- |

—

44°47.2611′N, 33°48.5158′W

| — | 44°31.2006′N, 33°50.1636′W |
| --- | --- |

—

44°31.2006′N, 33°50.1636′W

| — | 44°38.0481′N, 34°11.9715′W |
| --- | --- |

—

44°38.0481′N, 34°11.9715′W

| — | 44°38.9470′N, 34°27.6819′W |
| --- | --- |

—

44°38.9470′N, 34°27.6819′W

| — | 44°50.4953′N, 34°26.9128′W |
| --- | --- |

—

44°50.4953′N, 34°26.9128′W

Antialtairas zemūdens klintis:

| — | 43°43.1307′N, 22°44.1174′W |
| --- | --- |

—

43°43.1307′N, 22°44.1174′W

| — | 43°39.5557′N, 22°19.2335′W |
| --- | --- |

—

43°39.5557′N, 22°19.2335′W

| — | 43°31.2802′N, 22°08.7964′W |
| --- | --- |

—

43°31.2802′N, 22°08.7964′W

| — | 43°27.7335′N, 22°14.6192′W |
| --- | --- |

—

43°27.7335′N, 22°14.6192′W

| — | 43°30.9616′N, 22°32.0325′W |
| --- | --- |

—

43°30.9616′N, 22°32.0325′W

| — | 43°40.6286′N, 22°47.0288′W |
| --- | --- |

—

43°40.6286′N, 22°47.0288′W

| — | 43°43.1307′N, 22°44.1174′W |
| --- | --- |

—

43°43.1307′N, 22°44.1174′W

H DAĻA

DZIĻŪDENS SUGAS

Atkāpjoties no noteikumiem, kas paredzēti Regulā (EK) Nr. 2347/2002, 2005. gadā piemērojami šādi noteikumi.

Dalībvalstis nodrošina, ka kuģiem, kas kuģo ar tās karoga un reģistrēti tās teritorijā, un veic zvejošanas aktivitātes, kuru rezultātā tiek nozvejots un uz klāja glabāts vairāk nekā 10 tonnas dziļūdens zivju sugu un melno paltusu, ir jāiegūst dziļūdens zvejošanas atļauja. Tomēr jāaizliedz nozvejot un glabāt uz klāja, pārkraut vai izkraut dziļūdens zivju un melno paltusu apjomu, kas pārsniedz 100 kg katrā braucienā, ja vien attiecīgajam kuģim nav dziļūdens zvejošanas atļaujas.

---

(1)  OV L 145, 13.6.1977., 1. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/66/EK (OV L 168, 1.5.2004., 35. lpp.).

(2)  OV L 41, 13.2.2002., 1. lpp.

(3)  Zivīm, kas audzētas ilgāk kā gadu, jāievieš citas papildu paraugu ņemšanas metodes.

III pielikuma 1. papildinājums

“BACOMA” tīkla augšējā loga specifikācijas

110 mm specifikācija, kas mērīta kā iekšēja diametra atvērums, kvadrātveida acs logs tīklā ar 105 mm vai lielāku acs lielumu traļos, dāņu vados vai citos velkamos tīklos.

Logam ir jābūt tīkla pinuma taisnstūra iedaļai. Jābūt tikai vienam logam, to nekādā veidā nedrīkst ierobežot iekšēji vai ārēji pievienojumi.

Tīkla izmērs, pagarinājums un traļa aizmugurējais gals

Tīklam ir jāsastāv no diviem vienāda izmēra paneļiem, kas savienoti kopā ar eģēm pa vienai katrā pusē.

Tīkla ar vairāk par 100 rombveida atvērtām acīm jebkādā tīklojuma veidā atrašanās uz kuģa ir jāaizliedz, izņemot savienojumus vai eģes.

Atvērto rombveida acu skaits, izņemot tās, kas ir eģēs, jebkurā vietā, pa jebkuru perimetru, jebkurā pagarinājumā nedrīkst būt mazāks vai lielāks par maksimālo stricto sensu tīkla priekšējā gala un traļa patievinātā aizmugurējā gala acu skaitu pa perimetru, izņemot aci eģēs (1. attēls).

Loga atrašanās vieta

Logs ir jāievieto tīkla augšējā panelī. Logs nedrīkst būt vairāk par 4 acīm attālumā no tīkla līnijas, ieskaitot ar rokām pītus acu rindu, caur kuru ievada tīkla līniju (2. attēls).

Loga izmērs

Loga platumam, kas izteikts ar tīkla acu skaitu, ir jābūt vienādam ar atvērto rombveida acu skaitam augšējā panelī, kas ir dalīts uz divi. Ja nepieciešams, labākajā gadījumā var tikt atļauts saglabāt 20 % atvērto rombveida acu skaitu augšējā panelī, kas vienmērīgi sadalīts abās loga paneļa pusēs (3. attēls).

Loga garumam ir jābūt vismaz 3,5 metri.

Loga tīklojums

Tīkla acīm ir jābūt minimālam acs atvērumam 110 milimetru apmērā. Tīkla acīm ir jābūt kvadrātveida, tas ir, visām četrām loga tīklojuma pusēm ir jābūt vienādām. Tīklojumam ir jābūt uzstādītam tā, lai stieņi atrodas paralēli un perpendikulāri tīkla garumam. Tīklojumam ir jābūt bez mezglu pītam vienā vijumā vai tīklojumam ar līdzīgām izmēģinātām, atlasītām īpašībām. Viena diega diametram ir jābūt vismaz 4,9 milimetri.

Cita specifikācija

Uzstādīšanas specifikācijas ir noteiktas 4a, 4b un 4c attēlā. Celšanas siksnas garumam ir jābūt ne mazākam par 4 m.

1. attēls

Image

Traļa rīki var tikt iedalīti trijās atsevišķās iedaļās saskaņā ar formu un funkciju.

Traļa korpuss vienmēr ir patievināta iedaļa, kas parasti ir garumā starp 10 un 40 m. Pagarinājums ir nesmailināta daļa, kas parasti izgatavota vai nu viena, vai diviem 49,5 acu gariem tīkliem, kas izstiepts ir starp 6 vai 12 m. Tīkls arī ir nesmailināta daļa, kas bieži sastāv no dubulta tinuma, lai tā būtu izturīgāka pret nolietošanos. Tīkla garums bieži ir 49,5 tīkla acis, tas ir, aptuveni 6 metri, lai gan uz mazākiem kuģiem pastāv arī īsāki tīkli (2-4 m). Daļa zem celšanas siksnas ir celējgrozs.

2. attēls

Image

Loga paneļa attālumam no tīkla līnijas ir jābūt 4 tīkla acīm. Augšējā panelī ir 3,5 rombveida acis un viena 0,5 acs dziļa ar rokām pīta “tīkla līnijas” rinda.

3. attēls

Image

Var tikt saglabāti 20% no rombveida acīm augšējā panelī gar perpendikulāro rindu no viena eģes līdz otrai. Piemēram (3. attēls), ja augšējais panelis ir 30 atvērtu acu plats, tad 20 % no tā būtu 6 acis. Tad pa trim acīm ir sadalīts katrā loga paneļa pusē. Rezultātā loga paneļa platums kļūst 12 acu stieņi (30 – 6 = 24 rombveida acis, kas dalīts ar divi un ir 12 acu stieņi).

4.a attēls

Apakšējais panelis

Image

Apakšēja paneļa konstrukcija, kas sastāv no 49,5 acu dziļa tīklojuma.

4.b attēls

Augšējais panelis

(bez rombveida acīm starp eģi un kvadrātveida acu paneli)

Image

Augšējā paneļa konstrukcija, loga paneļa izmērs un pozīcija gadījumā, kad izkļuves panelis atrodas no eģes līdz eģei.

4.c attēls

Augšējais panelis

(ar rombveida acīm starp eģi un kvadrātveida acu paneli)

Image

Augšējā paneļa konstrukcija gadījumā, ja tiek saglabātas 20 % no rombveida acīm augšējā panelī, un tās ir vienādi sadalītas abās loga pusēs

III pielikuma 2. papildinājums

Īpaši nosacījumi mencu nozvejai Baltijas jūrā

| 1. | Baltijas jūrā zvejotas mencas drīkst izkraut tikai kuģi, kam ir īpaša zvejošanas atļauja. |
| --- | --- |

1.

Baltijas jūrā zvejotas mencas drīkst izkraut tikai kuģi, kam ir īpaša zvejošanas atļauja.

| 2. | Kompetentās iestādes dalībvalstī, kurā notiks izkraušana, par kuru nepieciešama iepriekšēja paziņošana, var pieprasīt, lai uz klāja esošā loma izkraušana nesākas, pirms to atļauj šīs iestādes. |
| --- | --- |

2.

Kompetentās iestādes dalībvalstī, kurā notiks izkraušana, par kuru nepieciešama iepriekšēja paziņošana, var pieprasīt, lai uz klāja esošā loma izkraušana nesākas, pirms to atļauj šīs iestādes.

| 3. | Zvejas kuģa kapteinim vai tā pārstāvim, kam dalībvalsts ir izsniegusi īpašu mencu zvejas atļauju Baltijas jūrā, ir jāatbilst šādiem nosacījumiem:






  i) | līdzi uz zvejas kuģa jābūt īpašās atļaujas kopijai mencu zvejošanai Baltijas jūrā; |
| --- | --- | --- |

3.

Zvejas kuģa kapteinim vai tā pārstāvim, kam dalībvalsts ir izsniegusi īpašu mencu zvejas atļauju Baltijas jūrā, ir jāatbilst šādiem nosacījumiem:

i)

līdzi uz zvejas kuģa jābūt īpašās atļaujas kopijai mencu zvejošanai Baltijas jūrā;

| ii) | iebraucot Baltijas jūras reģionā vai izbraucot no tā, jāpaziņo kuģa dalībvalsts iestādēm iebraukšanas vai izbraukšanas datums, laiks un vieta, un nedrīkst uzsākt jaunu zvejas braucienu, pirms nav izkrauti visi lomi; |
| --- | --- |

ii)

iebraucot Baltijas jūras reģionā vai izbraucot no tā, jāpaziņo kuģa dalībvalsts iestādēm iebraukšanas vai izbraukšanas datums, laiks un vieta, un nedrīkst uzsākt jaunu zvejas braucienu, pirms nav izkrauti visi lomi;

| iii) | nedrīkst veikt zivju pārkraušanas jūrā; |
| --- | --- |

iii)

nedrīkst veikt zivju pārkraušanas jūrā;

| iv) | nedrīkst šķērsot mencu zvejai slēgtus apgabalus, izņemot, ja zvejas rīki rūpīgi sasieti un nostiprināti; |
| --- | --- |

iv)

nedrīkst šķērsot mencu zvejai slēgtus apgabalus, izņemot, ja zvejas rīki rūpīgi sasieti un nostiprināti;

| v) | ja uz klāja atrodas vairāk kā 300 kg mencu, attiecīgajām iestādēm vismaz 2 stundas pirms ienākšanas dalībvalsts ostā vai izkraušanas vietā jāpaziņo ostas vai izkraušanas vietas nosaukums, laiks, kad plānota ierašanās ostā vai izkraušanas vietā, un mencu dzīvsvara apjoms kilogramos; |
| --- | --- |

v)

ja uz klāja atrodas vairāk kā 300 kg mencu, attiecīgajām iestādēm vismaz 2 stundas pirms ienākšanas dalībvalsts ostā vai izkraušanas vietā jāpaziņo ostas vai izkraušanas vietas nosaukums, laiks, kad plānota ierašanās ostā vai izkraušanas vietā, un mencu dzīvsvara apjoms kilogramos;

| vi) | veikt mencu izkraušanu tikai noteiktajās ostās, ja uz kuģa ir vairāk par 750 kg mencu tīrsvara; |
| --- | --- |

vi)

veikt mencu izkraušanu tikai noteiktajās ostās, ja uz kuģa ir vairāk par 750 kg mencu tīrsvara;

| vii) | neievērojot Regulas (EEK) Nr. 2847/93 8. pantu, iesniegt attiecīgo kuģa žurnāla lapu(-as) valsts iestādēm pirms uz kuģa paturēto lomu izkraušanas darbiem. |
| --- | --- |

vii)

neievērojot Regulas (EEK) Nr. 2847/93 8. pantu, iesniegt attiecīgo kuģa žurnāla lapu(-as) valsts iestādēm pirms uz kuģa paturēto lomu izkraušanas darbiem.

III pielikuma 3. papildinājums

Velkamie rīki: Skageraks un Kategats

Acu izmēru virknes, mērķa sugas un nepieciešamie lomu procentu aprēķini, kas attiecināmi uz vienas acs izmērā virknes lietošanu

| Sugas | Acs izmēra virkne (milimetros) |
| --- | --- |
| < 16 | 16—31 | 32—69 | 35—69 | 70—89 (5) | ≥ 90 |
| Maksimālais mērķa sugu procents |
| 50 % (6) | 50 % (6) | 20 % (6) | 50 % (6) | 20 % (6) | 20 % (7) | 30 % (8) | nav |
| Tūbītes (Ammodytidae) (3) | x | x | x | x | x | x | x | x |
| Tūbītes (Ammodytidae) (4) | | x | | x | x | x | x | x |
| Norvēģijas menca (Trisopterus esmarkii) | | x | | x | x | x | x | x |
| Putasu (Micromesistius poutassou) | | x | | x | x | x | x | x |
| Jūras drakons (Trachinus draco) (1) | | x | | x | x | x | x | x |
| Mīkstmieši (izņemot Sepia) (1) | | x | | x | x | x | x | x |
| Vējzivs (Belone belone) (1) | | x | | x | x | x | x | x |
| Parastais jūrasgailītis (Eutrigla gurnardus) (1) | | x | | x | x | x | x | x |
| Argentīna (Argentina spp.) | | | | x | x | x | x | x |
| Brētliņa (Sprattus sprattus) | | x | | x | x | x | x | x |
| Zutis (Anguilla, anguilla) | | | x | x | x | x | x | x |
| Parastā garnele (Crangon spp., Palaemon adspersus) (2) | | | x | x | x | x | x | x |
| Skumbrija (Scomber spp.) | | | | x | | | x | x |
| Stavrida (Trachurus spp.) | | | | x | | | x | x |
| Siļķe (Clupea harengus) | | | | x | | | x | x |
| Ziemeļgarnele (Pandalus borealis) | | | | | | x | x | x |
| Parastā garnele (Crangon spp. Palaemon adspersus) (1) | | | | | x | | x | x |
| Merlangs (Merlangius merlangus) | | | | | | | x | x |
| Norvēģijas omārs (Nephrops norvegicus) | | | | | | | x | x |
| Visi citi jūras organismix | | | | | | | | x |

Sugas

Acs izmēra virkne (milimetros)

< 16

16—31

32—69

35—69

70—89 (5)

≥ 90

Maksimālais mērķa sugu procents

50 % (6)

50 % (6)

20 % (6)

50 % (6)

20 % (6)

20 % (7)

30 % (8)

nav

Tūbītes (Ammodytidae) (3)

x

x

x

x

x

x

x

x

Tūbītes (Ammodytidae) (4)

x

x

x

x

x

x

Norvēģijas menca (Trisopterus esmarkii)

x

x

x

x

x

x

Putasu (Micromesistius poutassou)

x

x

x

x

x

x

Jūras drakons (Trachinus draco) (1)

x

x

x

x

x

x

Mīkstmieši (izņemot Sepia) (1)

x

x

x

x

x

x

Vējzivs (Belone belone) (1)

x

x

x

x

x

x

Parastais jūrasgailītis (Eutrigla gurnardus) (1)

x

x

x

x

x

x

Argentīna (Argentina spp.)

x

x

x

x

x

Brētliņa (Sprattus sprattus)

x

x

x

x

x

x

Zutis (Anguilla, anguilla)

x

x

x

x

x

x

Parastā garnele (Crangon spp., Palaemon adspersus) (2)

x

x

x

x

x

x

Skumbrija (Scomber spp.)

x

x

x

Stavrida (Trachurus spp.)

x

x

x

Siļķe (Clupea harengus)

x

x

x

Ziemeļgarnele (Pandalus borealis)

x

x

x

Parastā garnele (Crangon spp. Palaemon adspersus) (1)

x

x

x

Merlangs (Merlangius merlangus)

x

x

Norvēģijas omārs (Nephrops norvegicus)

x

x

Visi citi jūras organismix

x

---

(1)  Tikai 4 jūdžu garumā no krasta līnijas.

(2)  Ārpus 4 jūdžu attāluma no krasta līnijas.

(3)  No 1. marta līdz 31. oktobrim Skageraka apgabalā un no 1.marta līdz 31. jūlijam Kategata apgabalā.

(4)  No 1. novembra līdz februāra pēdējai dienai Skageraka apgabalā un no 1. augusta līdz februāra pēdējai dienai Kategata apgabalā.

(5)  Ja tiek izmantota šī acs izmēra virkne, tīklam un pagarinājumam ir jābūt veidotam no kvadrātveida acu tīklojuma ar šķirošanas tīklu.

(6)  Lomam, kas paturēts uz kuģa, jāsastāv ne vairāk kā no 10 % jebkura mencu, pikšu, heku, mazmutes plekstes, sarkanās plekstes, mazmutes plekstes, jūras mēles, akmeņplekstes, gludo rombu, plekstes, skumbriju, smilšplekstes, merlangu, limandas, saidas, Norvēģijas omāru un omāru maisījuma.

(7)  Lomam, kas paturēts uz kuģa, jāsastāv ne vairāk kā no 50 % jebkura mencu, pikšu, heku, plekstes, sarkanās plekstes, mazmutes plekstes, jūras mēles, akmeņplekstes, gludo rombu, plekstes, siļķu, skumbriju, smilšplekstes, merlangu, limandas, saidas, Norvēģijas omāru un omāru maisījuma.

(8)  Lomam, kas paturēts uz kuģa, jāsastāv ne vairāk kā no 60 % jebkura mencu, pikšu, heku, plekstes, sarkanās plekstes, mazmutes plekstes, jūras mēles, akmeņplekstes, gludo rombu, plekstes, smilšplekstes, merlangu, limandas, saidas, un omāru maisījuma.

III pielikuma 4. papildinājums

Garneļu traļa ķēdes posms: NAFO apgabals

Savienojuma ķēdes ir ķēdes, virves vai to abu kombinācija, kas pievieno pludiņvirvi pie zvejas virves vai bolchline virves dažādos intervālos. Terminus “zvejas virve” un “bolchline” var savstarpēji aizstāt. Dažos kuģos izmanto tikai vienu no tām; citos lieto abas, kā tas parādīts skicē. Ķēdes posma garumam ir jābūt mērāmam no ķēdes centra vai stieples, kas iet cauri pludiņvirvei (pludiņvirves centra), līdz zvejas virves tuvākajai malai.

Pievienotā skice parāda, kā mērīt ķēdes posma garumu.

Image

---

IVa PIELIKUMS

ZVEJNIECĪBAS AKTIVITĀTES ZVEJAS KUĢIEM DAŽU KRĀJUMU ATJAUNOŠANAS KONTEKSTĀ

Vispārīgas prasības

1.   Šajā pielikumā izvirzītie nosacījumi jāattiecina uz Kopienas zvejas kuģiem, kuru garums vidēji ir vienāds vai lielāks par 10 metriem.

2.   Šā pielikuma vajadzībām tiks lietotas šādi ģeogrāfiski apgabali:

| | Kategats (ICES apgabala IIIa dienvidi), |
| --- | --- |

Kategats (ICES apgabala IIIa dienvidi),

| | Skageraks un Ziemeļjūra (ICES apgabala IVc, b, c, IIIa ziemeļi un IIa(EK), |
| --- | --- |

Skageraks un Ziemeļjūra (ICES apgabala IVc, b, c, IIIa ziemeļi un IIa(EK),

| | Skotijas rietumi (ICES apgabals VIa), |
| --- | --- |

Skotijas rietumi (ICES apgabals VIa),

| | Austrumu kanāls (ICES apgabals VIId), |
| --- | --- |

Austrumu kanāls (ICES apgabals VIId),

| | Īrijas jūra (ICES apgabals VIIa). |
| --- | --- |

Īrijas jūra (ICES apgabals VIIa).

Uz kuģiem, par kuriem Komisijai ir ziņots kā par tādiem, kas aprīkoti ar kuģu uzraudzības sistēmām saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2244/2003 5. un 6. pantu, ir jāattiecas šādai Skotijas rietumu definīcijai:

| | ICES apgabals VIa, izņemot daļu, kas atrodas uz rietumiem no līnijas, kas rodas, secīgi savienojot ar taisnām līnijām šādas ģeogrāfiskas koordinātes: | 60°00′N, 04°00′W |
| --- | --- | --- |

ICES apgabals VIa, izņemot daļu, kas atrodas uz rietumiem no līnijas, kas rodas, secīgi savienojot ar taisnām līnijām šādas ģeogrāfiskas koordinātes:

60°00′N, 04°00′W

| | 59°45′N, 05°00′W |
| --- | --- |

59°45′N, 05°00′W

| | 59°30′N, 06°00′W |
| --- | --- |

59°30′N, 06°00′W

| | 59°00′N, 07°00′W |
| --- | --- |

59°00′N, 07°00′W

| | 58°30′N, 08°00′W |
| --- | --- |

58°30′N, 08°00′W

| | 58°00′N, 08°00′W |
| --- | --- |

58°00′N, 08°00′W

| | 58°00′N, 08°30′W |
| --- | --- |

58°00′N, 08°30′W

| | 56°00′N, 08°30′W |
| --- | --- |

56°00′N, 08°30′W

| | 56°00′N, 09°00′W |
| --- | --- |

56°00′N, 09°00′W

| | 55°00′N, 09°00′W |
| --- | --- |

55°00′N, 09°00′W

| | 55°00′N, 10°00′W |
| --- | --- |

55°00′N, 10°00′W

| | 54°30′N, 10°00′W. |
| --- | --- |

54°30′N, 10°00′W.

3.   Saskaņā ar šo pielikumu, diena, kas pavadīta apgabalā un prom no ostas, ir:

| a) | 24 stundu laika periods starp kalendārās dienas 00:00 līdz tās pašas kalendārās dienas 24:00 vai jebkura šāda perioda daļa, kuras laikā zvejas kuģis atrodas 2. pantā noteiktajā apgabalā un ir prom no ostas, vai |
| --- | --- |

a)

24 stundu laika periods starp kalendārās dienas 00:00 līdz tās pašas kalendārās dienas 24:00 vai jebkura šāda perioda daļa, kuras laikā zvejas kuģis atrodas 2. pantā noteiktajā apgabalā un ir prom no ostas, vai

| b) | jebkurš ilgstošs 24 stundu periods, kā ierakstīts EK kuģa žurnālā, kura laikā zvejas kuģis atrodas 2. pantā noteiktajā apgabalā un ir prom no ostas, vai jebkura šāda perioda daļa.
  Dalībvalstij, kas vēlas dienas, kas pavadīta apgabalā un prom no ostas, definīciju, kas noteikta b) apakšpunktā, ir jāinformē Komisija līdz 2005. gada 1. februārim par zvejas kuģu uzraudzības aktivitāšu līdzekļiem, lai nodrošinātu to nosacījumu ievērošanu, kas noteikti b) apakšpunktā. |
| --- | --- |

b)

jebkurš ilgstošs 24 stundu periods, kā ierakstīts EK kuģa žurnālā, kura laikā zvejas kuģis atrodas 2. pantā noteiktajā apgabalā un ir prom no ostas, vai jebkura šāda perioda daļa.

Dalībvalstij, kas vēlas dienas, kas pavadīta apgabalā un prom no ostas, definīciju, kas noteikta b) apakšpunktā, ir jāinformē Komisija līdz 2005. gada 1. februārim par zvejas kuģu uzraudzības aktivitāšu līdzekļiem, lai nodrošinātu to nosacījumu ievērošanu, kas noteikti b) apakšpunktā.

4.   Šajā pielikumā ir šāda zvejas rīku klasifikācija:

| a) | Dziļūdens traļi, vadi un līdzīgi velkami rīki ar acs izmēru, kas vienāds vai lielāks par 100 mm, izņemot sijas traļas visiem apgabaliem, izņemot Kategatu un Skageraku, kur acs izmēram ir jābūt vienādam vai liekākam par 90 mm; |
| --- | --- |

a)

Dziļūdens traļi, vadi un līdzīgi velkami rīki ar acs izmēru, kas vienāds vai lielāks par 100 mm, izņemot sijas traļas visiem apgabaliem, izņemot Kategatu un Skageraku, kur acs izmēram ir jābūt vienādam vai liekākam par 90 mm;

| b) | sijas traļi ar acs izmēru, kas vienāds vai lielāks par 80 mm; |
| --- | --- |

b)

sijas traļi ar acs izmēru, kas vienāds vai lielāks par 80 mm;

| c) | statiski dziļūdens tīkli, ieskaitot žaunu tīklus, šķēršļu tīklus un mezglu tīklus; |
| --- | --- |

c)

statiski dziļūdens tīkli, ieskaitot žaunu tīklus, šķēršļu tīklus un mezglu tīklus;

| d) | dziļūdens āķu jedas; |
| --- | --- |

d)

dziļūdens āķu jedas;

| e) | dziļūdens traļi, vadi un līdzīgi velkami rīki ar acs izmēru starp 70 mm un 99 mm, izņemot sijas traļas ar acs izmēru starp 80 mm un 99 mm visos apgabalos, izņemot Kategatu un Skageraku, kur acs izmēram jābūt starp 80 mm un 89 mm; |
| --- | --- |

e)

dziļūdens traļi, vadi un līdzīgi velkami rīki ar acs izmēru starp 70 mm un 99 mm, izņemot sijas traļas ar acs izmēru starp 80 mm un 99 mm visos apgabalos, izņemot Kategatu un Skageraku, kur acs izmēram jābūt starp 80 mm un 89 mm;

| f) | dziļūdens traļi, vadi un līdzīgi velkami rīki ar acs izmēru starp 16 mm un 31 mm, izņemot sijas traļas. |
| --- | --- |

f)

dziļūdens traļi, vadi un līdzīgi velkami rīki ar acs izmēru starp 16 mm un 31 mm, izņemot sijas traļas.

Zvejas intensitāte

5.   Katrai dalībvalstij jānodrošina, ka kuģi, kad uz to klāja ir zvejas rīki, kas minēti 4. punktā, kas kuģo ar tās karogu un ir reģistrēti Kopienā, drīkst atrasties noteiktā apgabalā un būt prom no ostas ne vairāk kā par to dienu skaitu, kas noteikts 6. punktā.

| a) | Maksimālais dienu skaits jebkurā kalendārajā mēnesī, kurā zvejas kuģis drīkst atrasties apgabalā un būt prom no ostas, uz klāja pārvadājot jebkuru no zvejas rīkiem, kas minēti 4. punktā, parādīts I tabulā.
  Diena, kas pavadīta prom no ostas šī pielikuma 2. punktā minētajā apgabalā, arī jāpieskaita kopējam dienu skaitam, kas ar vienādām zvejas rīku kategorijām strādājošam kuģim atļauts IVc pielikuma 2. punktā minētajā apgabalā.
  Ja zvejas kuģis izbraucienā šķērso robežu starp diviem apgabaliem, diena jāpieskaita tam apgabalum, kurā pavadīta tās dienas lielākā daļa.
  I tabula — Maksimālais dienu skaits apgabalā un prom no ostas pēc zvejas rīkiem











  2. Punktā noteiktais apgabals: | Punktā minēto zvejas rīku klasifikācija: |
| --- | --- | --- |
| 4a | 4b | 4c | 4d | 4e | 4f |
| Kategats, iemeļjūra un Skageraks, Lamanša austrumu daļa, apgabals uz rietumiem no Skotijas un Īrijas jūra | 9 | 13 | 13 | 16 | 21 | 19 |

a)

Maksimālais dienu skaits jebkurā kalendārajā mēnesī, kurā zvejas kuģis drīkst atrasties apgabalā un būt prom no ostas, uz klāja pārvadājot jebkuru no zvejas rīkiem, kas minēti 4. punktā, parādīts I tabulā.

Diena, kas pavadīta prom no ostas šī pielikuma 2. punktā minētajā apgabalā, arī jāpieskaita kopējam dienu skaitam, kas ar vienādām zvejas rīku kategorijām strādājošam kuģim atļauts IVc pielikuma 2. punktā minētajā apgabalā.

Ja zvejas kuģis izbraucienā šķērso robežu starp diviem apgabaliem, diena jāpieskaita tam apgabalum, kurā pavadīta tās dienas lielākā daļa.

I tabula — Maksimālais dienu skaits apgabalā un prom no ostas pēc zvejas rīkiem

2. Punktā noteiktais apgabals:

Punktā minēto zvejas rīku klasifikācija:

4a

4b

4c

4d

4e

4f

Kategats, iemeļjūra un Skageraks, Lamanša austrumu daļa, apgabals uz rietumiem no Skotijas un Īrijas jūra

9

13

13

16

21

19

Tomēr maksimālajam dienu skaitam jebkurā kalendārajā mēnesī, ko kuģis ar 4.a punktā minētajiem zvejas rīkiem uz klāja var pavadīt jebkurā no minētajām teritorijām un prom no ostas, ir:

| i) | apgabalā uz rietumiem no Skotijas: 8; |
| --- | --- |

i)

apgabalā uz rietumiem no Skotijas: 8;

| ii) | Īrijas jūrā: 10. |
| --- | --- |

ii)

Īrijas jūrā: 10.

| b) | Dalībvalsts var apkopot apgabalā un prom no ostas pavadāmās dienas I tabulas pārvaldes laikposmā līdz 11 kalendārajiem mēnešiem. |
| --- | --- |

b)

Dalībvalsts var apkopot apgabalā un prom no ostas pavadāmās dienas I tabulas pārvaldes laikposmā līdz 11 kalendārajiem mēnešiem.

| c) | Komisija var ierādīt dalībvalstij papildu dienu skaitu, kad zvejas kuģis ir apgabalā un prom no ostas, uz klāja pārvadājot zvejas rīkus, kas minēti 4. punktā, pamatojoties uz pilnīgu zvejošanas aktivitāšu pārtraukšanu, kas notikusi kopš 2002. gada 1. janvāra saskaņā ar 7. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 2792/1999 (1999. gada 17. decembris), kas nosaka sīki izstrādātus Kopienas noteikumus un kārtību attiecībā uz struktūrpalīdzību zvejniecības nozarē (1). Papildu dienu skaits, kas piešķirts kuģiem attiecīgajā zvejas rīku kategorijā, būs tieši proporcionāls 2001. gada zvejas intensitātei, ko mēra to atsaukto kuģu kilovatdienās, kuri izmanto attiecīgos zvejas rīkus, salīdzinājumā ar salīdzināmo zvejas intensitātes apjomu 2001. gadā visiem kuģiem, kas izmanto šos zvejas rīkus. Dienas daļa, kas radusies šajā aprēķinā, noapaļojama līdz tuvākajai pilnai dienai.
  Dalībvalstīm, kas vēlas izmantot šādus iedalījumus, jāiesniedz Komisijai pieprasījums kopā ar ziņojumiem ar informāciju par pilnīgu minēto zvejošanas aktivitāšu pārtraukšanu.
  Pamatojoties uz šādu pieprasījumu, Komisija var mainīt a) apakšpunktā noteikto dienu skaitu šai dalībvalstij, saskaņā ar procedūru, kas noteikta Regulas (EK) Nr. 2371/2002 30. pantā.
  Papildu dienu skaits, ko Komisija piešķīrusi dalībvalstij 2004. gadā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2287/2003 V pielikuma 6.c punktu, tiek piešķirts arī 2005. gadā. |
| --- | --- |

c)

Komisija var ierādīt dalībvalstij papildu dienu skaitu, kad zvejas kuģis ir apgabalā un prom no ostas, uz klāja pārvadājot zvejas rīkus, kas minēti 4. punktā, pamatojoties uz pilnīgu zvejošanas aktivitāšu pārtraukšanu, kas notikusi kopš 2002. gada 1. janvāra saskaņā ar 7. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 2792/1999 (1999. gada 17. decembris), kas nosaka sīki izstrādātus Kopienas noteikumus un kārtību attiecībā uz struktūrpalīdzību zvejniecības nozarē (1). Papildu dienu skaits, kas piešķirts kuģiem attiecīgajā zvejas rīku kategorijā, būs tieši proporcionāls 2001. gada zvejas intensitātei, ko mēra to atsaukto kuģu kilovatdienās, kuri izmanto attiecīgos zvejas rīkus, salīdzinājumā ar salīdzināmo zvejas intensitātes apjomu 2001. gadā visiem kuģiem, kas izmanto šos zvejas rīkus. Dienas daļa, kas radusies šajā aprēķinā, noapaļojama līdz tuvākajai pilnai dienai.

Dalībvalstīm, kas vēlas izmantot šādus iedalījumus, jāiesniedz Komisijai pieprasījums kopā ar ziņojumiem ar informāciju par pilnīgu minēto zvejošanas aktivitāšu pārtraukšanu.

Pamatojoties uz šādu pieprasījumu, Komisija var mainīt a) apakšpunktā noteikto dienu skaitu šai dalībvalstij, saskaņā ar procedūru, kas noteikta Regulas (EK) Nr. 2371/2002 30. pantā.

Papildu dienu skaits, ko Komisija piešķīrusi dalībvalstij 2004. gadā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2287/2003 V pielikuma 6.c punktu, tiek piešķirts arī 2005. gadā.

| d) | Izņēmumi dienu skaitam, kas pavadāmas apgabalā un prom no ostas, kas paradīts I tabulā, var tikt piešķirti dalībvalsts zvejas kuģiem saskaņā ar II tabulā parādītajiem nosacījumiem.
  Dalībvalstīm, kas vēlas pieteikties šādam lielākam dienu iedalījumam, jānosūta Komisijai informācijai par zvejas kuģiem, kas no tā būs ieguvēji, un informācija par to sasniegumiem vismaz divas nedēļas pirms paredzēts piešķirt lielāku iedalījumu.
  II tabula — Izņēmumi I tabulas dienu skaitam, kas pavadāms rajonā un prom no ostas, un saistītie nosacījumi








  Rajons | 4. pantā noteiktie rīki | kuģa sasniegumi 2002. gadā (2) | Dienas |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2. punktā minētais rajons | 4(a), 4(e) | Mazāk par 5 % no katras mencas, plekstes un butes | nav dienu ierobežojuma (3) |
| 2. punktā minētais rajons | 4(a), 4(b) | Mazāk par 5 % mencu | 100 līdz < 120 mm līdz 13 ≥ 120 mm līdz 14 |
| Kategats un Ziemeļjūra | 4(c) rīki ar acs izmēru, kas vienāds vai lielāks par 220 mm; | Mazāk par 5 % mencu un vairāk par 5 % akmeņplekstes un zaķzivju | Līdz 15 dienām |
| Kategats, Ziemeļjūra un Skageraks | 4(a) 120 mm kvadrātveida acs logs (4) | n/a | 12 dienas |
| Lamanša austrumu daļa | 4(c) šķēršļu tīkli ar ar acs izmēru, kas vienāds vai lielāks par 110 mm; | Kuģi, kas ārpus ostas atrodas ne vairāk kā 24 stundas | 19 dienas |

d)

Izņēmumi dienu skaitam, kas pavadāmas apgabalā un prom no ostas, kas paradīts I tabulā, var tikt piešķirti dalībvalsts zvejas kuģiem saskaņā ar II tabulā parādītajiem nosacījumiem.

Dalībvalstīm, kas vēlas pieteikties šādam lielākam dienu iedalījumam, jānosūta Komisijai informācijai par zvejas kuģiem, kas no tā būs ieguvēji, un informācija par to sasniegumiem vismaz divas nedēļas pirms paredzēts piešķirt lielāku iedalījumu.

II tabula — Izņēmumi I tabulas dienu skaitam, kas pavadāms rajonā un prom no ostas, un saistītie nosacījumi

Rajons

4. pantā noteiktie rīki

kuģa sasniegumi 2002. gadā (2)

Dienas

2. punktā minētais rajons

4(a), 4(e)

Mazāk par 5 % no katras mencas, plekstes un butes

nav dienu ierobežojuma (3)

2. punktā minētais rajons

4(a), 4(b)

Mazāk par 5 % mencu

100 līdz < 120 mm līdz 13 ≥ 120 mm līdz 14

Kategats un Ziemeļjūra

4(c) rīki ar acs izmēru, kas vienāds vai lielāks par 220 mm;

Mazāk par 5 % mencu un vairāk par 5 % akmeņplekstes un zaķzivju

Līdz 15 dienām

Kategats, Ziemeļjūra un Skageraks

4(a) 120 mm kvadrātveida acs logs (4)

n/a

12 dienas

Lamanša austrumu daļa

4(c) šķēršļu tīkli ar ar acs izmēru, kas vienāds vai lielāks par 110 mm;

Kuģi, kas ārpus ostas atrodas ne vairāk kā 24 stundas

19 dienas

Ja kuģim ir piešķirts lielāks dienu iedalījums tā noteikto sugu lomu zemā sasniegumu procenta dēļ, kuģis nedrīkst nozvejot vairāk šo sugu lomu par procentu, kas parādīts II tabulā, kā arī nedrīkst jūrā pārkraut zivis citā zvejas kuģī. Ja kāds no šiem nosacījumiem netiek ievērots, kuģim uzreiz tiks atņemtas pilnvaras uz papildu dienām.

| e) | Pamatojoties uz dalībvalsts lūgumu, Komisija var dalībvalstij piešķirt vienu papildu dienu, ko kuģis var pavadīt apgabalā un ārpus ostas, uz klāja pārvadājot 4. punkta a) apakšpunktā minētos zvejas rīkus, kuriem acs izmērs ir lielāks par 120 mm, ar nosacījumu, ka attiecīgā dalībvalsts ir izstrādājusi automātiskas zvejošanas licences anulēšanas sistēmu attiecībā uz pārkāpumiem. Pārvaldes laikposmā kuģis, īstenojot šos noteikumus, vispār nedrīkst uz klāja pārvadāt zvejas rīkus, kuru acs izmērs ir mazāks par 120 mm vai vienāds ar to. |
| --- | --- |

e)

Pamatojoties uz dalībvalsts lūgumu, Komisija var dalībvalstij piešķirt vienu papildu dienu, ko kuģis var pavadīt apgabalā un ārpus ostas, uz klāja pārvadājot 4. punkta a) apakšpunktā minētos zvejas rīkus, kuriem acs izmērs ir lielāks par 120 mm, ar nosacījumu, ka attiecīgā dalībvalsts ir izstrādājusi automātiskas zvejošanas licences anulēšanas sistēmu attiecībā uz pārkāpumiem. Pārvaldes laikposmā kuģis, īstenojot šos noteikumus, vispār nedrīkst uz klāja pārvadāt zvejas rīkus, kuru acs izmērs ir mazāks par 120 mm vai vienāds ar to.

| f) | Ņemot vērā apgabala slēgšanu Īrijas jūrā, lai pasargātu nārstojošas zivis un samazinātu mencu mirstību zvejas dēļ, viena papildu diena tiks piešķirta tiem kuģiem zvejas rīku kategorijā 4(a) un 4(b), kas vairāk kā pusi piešķirto dienu minētajā pārvaldes laikposmā pavada, zvejojot Īrijas jūrā. |
| --- | --- |

f)

Ņemot vērā apgabala slēgšanu Īrijas jūrā, lai pasargātu nārstojošas zivis un samazinātu mencu mirstību zvejas dēļ, viena papildu diena tiks piešķirta tiem kuģiem zvejas rīku kategorijā 4(a) un 4(b), kas vairāk kā pusi piešķirto dienu minētajā pārvaldes laikposmā pavada, zvejojot Īrijas jūrā.

7.   Pirms katra pārvaldes laikposma pirmās dienas, kapteinim vai viņa pārstāvim ir jāinformē karoga dalībvalsts iestādes, kāds rīks vai rīki ir paredzēti izmantot nākamā pārvaldes laikposma laikā. Kuģis nav pilnvarots zvejot 2. pantā noteiktajos apgabalos, izmantojot kādu no 4. pantā minētajiem rīkiem, kamēr nav iesniegts šāds paziņojums.

Ja kuģa kapteinis vai viņa pārstāvis ir paziņojuši par divu 4. pantā noteikto zvejas rīku klasifikāciju izmantošanu, nākamajā pārvaldes laikposma laikā pieejamais kopējais dienu skaits drīkst būt ne lielāks par pusi no dienu summas, kurām kuģis ir pilnvarots katram rīkam, noapaļots līdz tuvākajai pilnajai dienai. Nav atļauts izmantot kādu no attiecīgajiem rīkiem vairāk par to dienu skaitu, kas šim rīkam noteikts I tabulā vai kas noteikts 6. punkta a) apakšpunkta trešajā daļā attiecīgajam apgabalam.

Iespēja izmantot divus rīkus var būt pieejama tikai, ja ir ievēroti šādi papildu uzraudzības pasākumi:

| — | viena izbrauciena laikā zvejas kuģis var uz klāja pārvadāt tikai vienu 4. pantā noteikto rīku; |
| --- | --- |

—

viena izbrauciena laikā zvejas kuģis var uz klāja pārvadāt tikai vienu 4. pantā noteikto rīku;

| — | pirms katra izbrauciena kuģa kapteinim vai viņa pārstāvim ir jāiesniedz kompetentām iestādēm iepriekšējs paziņojums par zvejas rīka veidu, ko paredzēts pārvadāt uz kuģa, izņemot, ja zvejas rīku veids neatšķiras no tā, par ko paziņots iepriekšējā izbraucienā.
  Kompetentajām iestrādēm ir jāveic inspekcijas un uzraudzības pasākumi, lai pārliecinātos par abu augstākminēto prasību ievērošanu. Jebkuram zvejas kuģim, kas atklāts neievērojam šās prasības, uzreiz jāanulē pilnvara izmantot divas zvejas rīku klasifikācijas.
  Kuģis, kas vēlas apvienot viena vai vairāku 4. pantā minēto zvejas rīku (reglamentēto rīku) izmantošanu ar citiem 4. pantā neminētiem zvejas rīkiem (nereglamentētiem rīkiem), nedrīkst tikt ierobežots nereglamentēto rīku izmantošanā. Šādiem kuģiem ir iepriekš jāziņo par to, kad tiks izmantoti reglamentētie rīki. Ja šāds paziņojums nav iesniegts, uz kuģa nedrīkst atrasties neviens 4. pantā minēts rīks. Šādiem kuģiem ir jābūt pilnvarotiem un aprīkotiem veikt alternatīvas zvejas aktivitātes. |
| --- | --- |

—

pirms katra izbrauciena kuģa kapteinim vai viņa pārstāvim ir jāiesniedz kompetentām iestādēm iepriekšējs paziņojums par zvejas rīka veidu, ko paredzēts pārvadāt uz kuģa, izņemot, ja zvejas rīku veids neatšķiras no tā, par ko paziņots iepriekšējā izbraucienā.

Kompetentajām iestrādēm ir jāveic inspekcijas un uzraudzības pasākumi, lai pārliecinātos par abu augstākminēto prasību ievērošanu. Jebkuram zvejas kuģim, kas atklāts neievērojam šās prasības, uzreiz jāanulē pilnvara izmantot divas zvejas rīku klasifikācijas.

Kuģis, kas vēlas apvienot viena vai vairāku 4. pantā minēto zvejas rīku (reglamentēto rīku) izmantošanu ar citiem 4. pantā neminētiem zvejas rīkiem (nereglamentētiem rīkiem), nedrīkst tikt ierobežots nereglamentēto rīku izmantošanā. Šādiem kuģiem ir iepriekš jāziņo par to, kad tiks izmantoti reglamentētie rīki. Ja šāds paziņojums nav iesniegts, uz kuģa nedrīkst atrasties neviens 4. pantā minēts rīks. Šādiem kuģiem ir jābūt pilnvarotiem un aprīkotiem veikt alternatīvas zvejas aktivitātes.

8.   Kuģis, kas atrodas kādā no 2. pantā minētajiem apgabaliem, pārvadājot kādu no 4. pantā minētajiem zvejas rīkiem, nedrīkst vienlaikus pārvadāt kādu citu 4. pantā minētu rīku.

| a) | Kuģim, kas ir izmantojis tam piešķirto dienu skaitu, kas pavadāmas apgabalā un prom no ostas, jebkurā šā pārvaldes laikposma laikā jāpaliek ostā vai ārpus kāda no 2. pantā minētā apgabala, līdz tiek saņemts pārvaldes laikposma atlikumu, izņemot, ja tas izmanto kādu nereglamentētu rīku, kā aprakstīts 7. punktā. |
| --- | --- |

a)

Kuģim, kas ir izmantojis tam piešķirto dienu skaitu, kas pavadāmas apgabalā un prom no ostas, jebkurā šā pārvaldes laikposma laikā jāpaliek ostā vai ārpus kāda no 2. pantā minētā apgabala, līdz tiek saņemts pārvaldes laikposma atlikumu, izņemot, ja tas izmanto kādu nereglamentētu rīku, kā aprakstīts 7. punktā.

| b) | Jebkurā dotā pārvaldes laikposma laikā kuģis var veikt ar zveju nesaistītas aktivitātes, šim laikam neesot pieskaitītam tam piešķirtajām dienām saskaņā ar 6. pantu, ar noteikumu, ka kuģis vispirms informē tā karoga dalībvalsti par savas rīcības ieceri, aktivitātes raksturu un to, ka tas uz šo laiku atsakās no savas licences. Šādi kuģi šajā laika periodā nedrīkst pārvadāt kādus zvejas rīkus vai zivis. |
| --- | --- |

b)

Jebkurā dotā pārvaldes laikposma laikā kuģis var veikt ar zveju nesaistītas aktivitātes, šim laikam neesot pieskaitītam tam piešķirtajām dienām saskaņā ar 6. pantu, ar noteikumu, ka kuģis vispirms informē tā karoga dalībvalsti par savas rīcības ieceri, aktivitātes raksturu un to, ka tas uz šo laiku atsakās no savas licences. Šādi kuģi šajā laika periodā nedrīkst pārvadāt kādus zvejas rīkus vai zivis.

| a) | Dalībvalsts var atļaut jebkuram no tās zvejas kuģiem pārskaitīt tam piešķirtās dienas, kas pavadāmas apgabalā vai prom no ostas, kādam citam zvejas kuģim tam pašam pārvaldes laikposmam un tam pašam apgabalum ar noteikumu, ka kuģa saņemto dienu ienākums, sareizināts ar tā dzinēja jaudu kilovatos (kilovatdienas), ir vienāds vai mazāks par donora kuģa pārskaitīto dienu ienākumu, kas sareizināts ar tā dzinēja jaudu kilovatos. Kuģu dzinēja jaudai kilovatos ir jābūt tādai, kas katram kuģim ir ierakstīta Kopienas zvejas flotes reģistrā. |
| --- | --- |

a)

Dalībvalsts var atļaut jebkuram no tās zvejas kuģiem pārskaitīt tam piešķirtās dienas, kas pavadāmas apgabalā vai prom no ostas, kādam citam zvejas kuģim tam pašam pārvaldes laikposmam un tam pašam apgabalum ar noteikumu, ka kuģa saņemto dienu ienākums, sareizināts ar tā dzinēja jaudu kilovatos (kilovatdienas), ir vienāds vai mazāks par donora kuģa pārskaitīto dienu ienākumu, kas sareizināts ar tā dzinēja jaudu kilovatos. Kuģu dzinēja jaudai kilovatos ir jābūt tādai, kas katram kuģim ir ierakstīta Kopienas zvejas flotes reģistrā.

| b) | Kopējais dienu skaits, kas pavadāms apgabalā vai prom no ostas, kas pārskaitīts saskaņā ar a) apakšpunktu, sareizināts ar donora kuģa dzinēja jaudu kilovatos, nedrīkst būt lielāks par donora kuģa vidējo gada reģistrēto dienu skaitu šajā apgabalā, kas apstiprināts EK kuģa žurnālā 2001., 2002. un 2003. gadā, sareizināts ar tā kuģa dzinēja jaudu kilovatos. Ja donora kuģis izmanto alternatīvu apgabala definējumu apgabalam uz rietumiem no Skotijas nevis 2. punktā minēto, kuģa pārskata datu aprēķinam tiks izmantota šī alternatīvā definīcija. |
| --- | --- |

b)

Kopējais dienu skaits, kas pavadāms apgabalā vai prom no ostas, kas pārskaitīts saskaņā ar a) apakšpunktu, sareizināts ar donora kuģa dzinēja jaudu kilovatos, nedrīkst būt lielāks par donora kuģa vidējo gada reģistrēto dienu skaitu šajā apgabalā, kas apstiprināts EK kuģa žurnālā 2001., 2002. un 2003. gadā, sareizināts ar tā kuģa dzinēja jaudu kilovatos. Ja donora kuģis izmanto alternatīvu apgabala definējumu apgabalam uz rietumiem no Skotijas nevis 2. punktā minēto, kuģa pārskata datu aprēķinam tiks izmantota šī alternatīvā definīcija.

| c) | Dienu pārskaitījums, kā aprakstīts a) apakšpunktā, nedrīkst būt atļauts starp kuģiem, kas darbojas vienā rīku klasifikācijā un apgabals kategorijās, kas minētas 6. punkta a) apakšpunktā vienā pārvaldes laikposmā. Dalībvalsts var atļaut dienu pārskaitījumu gadījumos, kad licencēts donora kuģis ir uz laiku pārtraucis aktivitātes bez valsts atbalsta. |
| --- | --- |

c)

Dienu pārskaitījums, kā aprakstīts a) apakšpunktā, nedrīkst būt atļauts starp kuģiem, kas darbojas vienā rīku klasifikācijā un apgabals kategorijās, kas minētas 6. punkta a) apakšpunktā vienā pārvaldes laikposmā. Dalībvalsts var atļaut dienu pārskaitījumu gadījumos, kad licencēts donora kuģis ir uz laiku pārtraucis aktivitātes bez valsts atbalsta.

| d) | Nav atļauti dienu pārskaitījumi no kuģiem, kas iegūst no iedalījumiem, kas minēti 6.punkta d) apakšpunktā un 7. punktā. |
| --- | --- |

d)

Nav atļauti dienu pārskaitījumi no kuģiem, kas iegūst no iedalījumiem, kas minēti 6.punkta d) apakšpunktā un 7. punktā.

| e) | Pēc Komisijas pieprasījuma dalībvalstīm jāiesniedz ziņojumi par notikušajiem pārskaitījumiem. |
| --- | --- |

e)

Pēc Komisijas pieprasījuma dalībvalstīm jāiesniedz ziņojumi par notikušajiem pārskaitījumiem.

11.   Kuģis, kas nezvejo 2. punktā minētajos rajonos, drīkst cauri šiem rajoniem braukt tranzītā ar noteikumu, ka vispirms ir informējis par šādu nodomu attiecīgās iestādes. Šim kuģim, atrodoties 2. punktā minētajos rajonos, jebkuriem uz kuģa pārvadātajiem zvejas rīkiem jābūt satītiem un nostiprinātiem saskaņā ar nosacījumiem, kas noteikti Regulas (EEK) Nr. 2847/93 20. panta 1. punktā.

12.   Dalībvalsts nedrīkst atļaut zveju, izmantojot 4. pantā noteiktos rīkus, 2. punktā noteiktajos rajonos nevienam kuģim, kam nav šādas zvejas aktivitātes ieraksta 2001., 2002. 2003. vai 2004. gadā šajā rajonā, izņemot, ja tas nodrošina, ka minētajā apgabalā netiks zvejots ar vienādu jaudu, kas mērīta kilovatos.

Tomēr kuģis ar 4. punktā minēto zvejas rīku sasniegumiem var tikt pilnvarots izmantot citu 4. punktā noteiktu rīku, ar noteikumu, ka piešķirto dienu skaits šim otrajam rīkam ir lielāks vai vienāds ar dienu skaitu, kas piešķirts pirmajam rīkam.

13.   Dalībvalstij nav jāatskaita no kāda kuģa piešķirto dienu skaita, saskaņā ar šo pielikumu, neviena diena, ja kuģis ir bijis prom no ostas, taču nav zvejojis, ja tas ir palīdzējis citam kuģim avārijas situācijā, vai, ja kuģis ir bijis prom no ostas, taču nav zvejojis, jo pārvadājis ievainotus kuģa komandas biedrus neatliekamas palīdzības sniegšanai. Dalībvalstij viena mēneša laikā jāiesniedz jebkuru lēmumu attaisnojums, kas pieņemti uz šī pamata kopā ar kompetento iestāžu saistītiem avārijas pierādījumiem.

Ziņošanas pienākumi

14.   Dalībvalstīm, pamatojoties uz informāciju, kas izmantota šajā pielikumā noteikto ārpus ostas un apgabalā pavadīto zvejas dienu pārvaldei, Komisija katru kalendārā gadu vienu mēnesi pirms kalendārā gada termiņa beigām jāinformē par to kuģu sasniegumiem, kas šā pielikuma saistītajās teritorijās, kā norādīts IV tabulā, lieto dažādus rīku tipus.

15.   14. pantā minētos datus dalībvalstīm jāpaziņo Komisijai lielformāta tabulas veidā, nosūtot tos uz attiecīgo pasta kastīti, kuras adrese Komisijai dalībvalstīm jānorāda.

IV tabula — Ziņošanas formāts

| Valsts | KFR | Ārējā marķēšana | Zvejas apgabals | Pārvaldes laikposma ilgums | Rīka veids/ paziņotie veidi | Pieņemamās dienas, lietojot šo rīku/ rīkus | Ar 1. tipa zvejas rīku pavadītās dienas | Ar 2. tipa zvejas rīku pavadītās dienas | Dienu pārcelšana |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) | (5) | (6) | (7) | (8) | (9) | (10) |

Valsts

KFR

Ārējā marķēšana

Zvejas apgabals

Pārvaldes laikposma ilgums

Rīka veids/ paziņotie veidi

Pieņemamās dienas, lietojot šo rīku/ rīkus

Ar 1. tipa zvejas rīku pavadītās dienas

Ar 2. tipa zvejas rīku pavadītās dienas

Dienu pārcelšana

(1)

(2)

(3)

(4)

(5)

(6)

(7)

(8)

(9)

(10)

V tabula — Datu formāts

| Zonas nosaukums | Maks. zīmju/ ciparu skaits | Formulējums un komentāri |
| --- | --- | --- |
| (1) | Valsts |

Zonas nosaukums

Maks. zīmju/ ciparu skaits

Formulējums un komentāri

(1)

Valsts

3

Dalībvalsts (alfa 3 ISO kods), kurā kuģis reģistrēts zvejai, saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2371/2002.

Vienmēr ziņojošā valsts.

| (2) | KFR |
| --- | --- |

(2)

KFR

12

(Kopienas Flotes Reģistrācijas Numurs).

Zvejas kuģa unikāls identifikācijas numurs.

Dalībvalsts (alfa 3 ISO kods), vadoties pēc identifikācijas sērijām (9 zīmes). Ja sērijām ir mazāk par 9 zīmēm, tad kreisajā pusē jāpievieno papildu nulles.

| (3) | Ārējā marķēšana |
| --- | --- |

(3)

Ārējā marķēšana

14

Saskaņā ar Komisijas Regulu (EEK) Nr. 1381/87.

| (4) | Apgabals |
| --- | --- |

(4)

Apgabals

1

Norāda, vai kuģis ir zvejojis šā pielikuma apgabalā 2(a) vai 2(b).

| (5) | Pārvaldes laikposma ilgums |
| --- | --- |

(5)

Pārvaldes laikposma ilgums

2

Indikācija 1-12 no katra pārvaldes laikposma garuma piešķirta saistītajam kuģim. Atsevišķus pārvaldes laikposmus, kuros tie paši rīku grupējumi vai rīku grupējumu kombinācijas ir reģistrētas saskaņā ar šā pielikuma 7. punktu, var sakopot.

| (6) | Rīku veids/ paziņotie veidi |
| --- | --- |

(6)

Rīku veids/ paziņotie veidi

2

Indikācija no rīku paziņotajiem veidiem no 4(a) līdz 4(g) saskaņā ar šā pielikuma 4. punktu.

| (7) | Pieņemamās dienas, lietojot šo (s) rīku (s) |
| --- | --- |

(7)

Pieņemamās dienas, lietojot šo (s) rīku (s)

3

Dienu skaits, kurās (šā pielikuma ietvaros) kuģis ir pieņemams rīku izvēlei un pārvaldes laikposma garuma paziņojumam.

| (8) | Ar 1. tipa zvejas rīku pavadītās dienas |
| --- | --- |

(8)

Ar 1. tipa zvejas rīku pavadītās dienas

3

Dienu skaits, cik kuģis faktiski pavadījis prom no ostas un atradies apgabalā, saskaņā ar šo pielikumu, izmantojot 1.tipa zvejas rīkus.

| (9) | Ar 2. tipa zvejas rīku pavadītās dienas |
| --- | --- |

(9)

Ar 2. tipa zvejas rīku pavadītās dienas

3

Dienu skaits, cik kuģis faktiski pavadījis prom no ostas un atradies apgabalā, saskaņā ar šo pielikumu, izmantojot 2.tipa zvejas rīkus, ja tas piemērojams.

| (10) | Dienu pārcelšana |
| --- | --- |

(10)

Dienu pārcelšana

3

Pārceltajām dienām norāda “– pārcelto dienu skaits” saņemtajām dienām norāda “+ pārcelto dienu skaits”.

---

(1)  OV L 337, 30.12.1999., 10. lpp.

(2)  Pārbaudīts pēc EK kuģa žurnāla – vidējais gada loms dzīvsvarā.

(3)  Zvejas kuģis var atrasties apgabalā attiecīgā mēneša vairākās dienās.

(4)  Kuģiem, uz kuriem attiecas šis izņēmums, jāatbilst šā pielikuma 1. papildinājuma nosacījumiem.

IVa pielikuma 1. papildinājums

| 1. | Jebkuram kuģim, kas izmanto šā tipa zvejas rīkus, nepieciešama īpaša zvejošanas atļauja saskaņā ar 7. pantu Regulā (EK) Nr. 1627/94. |
| --- | --- |

1.

Jebkuram kuģim, kas izmanto šā tipa zvejas rīkus, nepieciešama īpaša zvejošanas atļauja saskaņā ar 7. pantu Regulā (EK) Nr. 1627/94.

| 2. | 1. punktā minētās īpašās zvejošanas atļaujas kopijai jāatrodas uz zvejas kuģa klāja. |
| --- | --- |

2.

1. punktā minētās īpašās zvejošanas atļaujas kopijai jāatrodas uz zvejas kuģa klāja.

| 3. | Ja kuģim ir īpašā zvejošanas atļauja, tas drīkst uz klāja glabāt un izmantot tikai velkamos tīklus ar izejas logiem kā minēts 4. punktā. Pirms zvejas uzsākšanas zvejas rīkam jāsaņem valsts inspektoru apstiprinājums. |
| --- | --- |

3.

Ja kuģim ir īpašā zvejošanas atļauja, tas drīkst uz klāja glabāt un izmantot tikai velkamos tīklus ar izejas logiem kā minēts 4. punktā. Pirms zvejas uzsākšanas zvejas rīkam jāsaņem valsts inspektoru apstiprinājums.

| 4. | a) | Logs ir jāievieto nesmailinātajā daļā ar vismaz 80 atvērtajām tīkla acīm perimetrā. Logs ir jāievieto augšējā panelī un tam ir jānosedz puse augšējā paneļa. Starp aizmugurējo acu rindu loga pusē un blakus eģi jābūt ne vairāk kā divām atvērtajām rombveida acīm. Logam jābeidzas ne tālāk kā 6 metrus tīkla līnijas. Savienojumā divām rombveida acīm jāatbilst vienai kvadrātveida acij. |
| --- | --- | --- |

4.

a)

Logs ir jāievieto nesmailinātajā daļā ar vismaz 80 atvērtajām tīkla acīm perimetrā. Logs ir jāievieto augšējā panelī un tam ir jānosedz puse augšējā paneļa. Starp aizmugurējo acu rindu loga pusē un blakus eģi jābūt ne vairāk kā divām atvērtajām rombveida acīm. Logam jābeidzas ne tālāk kā 6 metrus tīkla līnijas. Savienojumā divām rombveida acīm jāatbilst vienai kvadrātveida acij.

| b) | Logam jābūt vismaz 3 metrus garam. Tīkla acīm ir jābūt minimālam acs atvērumam 120 milimetru apmērā. Tīkla acīm ir jābūt kvadrātveida, tas ir, visām četrām loga tīklojuma pusēm ir jābūt vienādām. Tīklojumam ir jābūt uzstādītam tā, lai stieņi atrodas paralēli un perpendikulāri tīkla garumam. |
| --- | --- |

b)

Logam jābūt vismaz 3 metrus garam. Tīkla acīm ir jābūt minimālam acs atvērumam 120 milimetru apmērā. Tīkla acīm ir jābūt kvadrātveida, tas ir, visām četrām loga tīklojuma pusēm ir jābūt vienādām. Tīklojumam ir jābūt uzstādītam tā, lai stieņi atrodas paralēli un perpendikulāri tīkla garumam.

| c) | Kvadrātveida acu paneļa tīklojumam ir jābūt no vienas bezmezglu auklas. Logi ir jāievieto tā, lai acis vienmēr zvejošanas laikā paliek pilnībā atvērtas. Logu nekādā veidā nedrīkst aizsprostot ar jebkādām iekšējām vai ārējām piesaistnēm. |
| --- | --- |

c)

Kvadrātveida acu paneļa tīklojumam ir jābūt no vienas bezmezglu auklas. Logi ir jāievieto tā, lai acis vienmēr zvejošanas laikā paliek pilnībā atvērtas. Logu nekādā veidā nedrīkst aizsprostot ar jebkādām iekšējām vai ārējām piesaistnēm.

---

IVb PIELIKUMS

KUĢU ZVEJAS INTENSITĀTE NOTEIKTU JAUNZĒLANDES MERLŪZU UN OMĀRU SUGU KRĀJUMU ATJAUNOŠANAS KONTEKSTĀ

Vispārēji noteikumi

1.   Nosacījumi, kas izklāstīti šajā pielikumā, attiecas uz Kopienas zvejas kuģiem, kuru vispārējais garums ir 10 vai vairāk metri.

2.   Šis pielikums attiecas uz šādiem ģeogrāfiskiem apgabaliem:

| | Ibērijas pussala, Atlantijas krasts (ICES apgabali VIIIc un IXa), izņemot Kadisas līci. |
| --- | --- |

Ibērijas pussala, Atlantijas krasts (ICES apgabali VIIIc un IXa), izņemot Kadisas līci.

3.   Šajā pielikumā diena apgabalā un prom no ostas ir:

| a) | 24 stundu periods starp 00:00 kalendārās dienas stundām un 24:00 tās pašas kalendārās dienas stundām vai ikviena šāda perioda daļa, kuras laikā kuģis atrodas apgabalā, kas noteikts 2. pantā un prom no ostas, vai |
| --- | --- |

a)

24 stundu periods starp 00:00 kalendārās dienas stundām un 24:00 tās pašas kalendārās dienas stundām vai ikviena šāda perioda daļa, kuras laikā kuģis atrodas apgabalā, kas noteikts 2. pantā un prom no ostas, vai

| b) | ikvienā nepārtrauktā 24 stundu periodā, kā ierakstīts EK kuģa žurnālā, kura laikā kuģis ir atradies apgabalā, kas noteikts 2. punktā un prom no ostas, vai ikvienā šāda perioda ikvienā daļā. |
| --- | --- |

b)

ikvienā nepārtrauktā 24 stundu periodā, kā ierakstīts EK kuģa žurnālā, kura laikā kuģis ir atradies apgabalā, kas noteikts 2. punktā un prom no ostas, vai ikvienā šāda perioda ikvienā daļā.

Dalībvalstij, kas vēlas pielietot dienas, kas pavadīta apgabalā un prom no ostas, definīciju, kas izklāstīta (b) apakšpunktā, pirms 2005. gada 1. februāra jāinformē Komisija par veidiem, kā novērot kuģa darbības, lai nodrošinātu (b) pantā ietverto nosacījumu ievērošanu.

4.   Šajā pielikumā izmanto šādu zvejas rīku grupējumu:

| a) | Grunts tralis ar tīkla acs izmēru 55 mm vai lielāku |
| --- | --- |

a)

Grunts tralis ar tīkla acs izmēru 55 mm vai lielāku

| b) | Kravas montāžas grunts virve |
| --- | --- |

b)

Kravas montāžas grunts virve

| c) | Žaunu tīkls ar tīkla acs izmēru no 60 mm vai lielāku |
| --- | --- |

c)

Žaunu tīkls ar tīkla acs izmēru no 60 mm vai lielāku

| d) | Žaunu tīkls ar tīkla acs izmēru 80 mm vai lielāku |
| --- | --- |

d)

Žaunu tīkls ar tīkla acs izmēru 80 mm vai lielāku

| e) | ralis ar tīkla acs izmēru starp 31 mm un 54 mm |
| --- | --- |

e)

ralis ar tīkla acs izmēru starp 31 mm un 54 mm

Zvejas intensitāte

5.   Katrai dalībvalstij jānodrošina, lai tad, kad uz klāja pārvadā jebkuru no zvejas rīkiem, kas minēti 4. punktā, zvejas kuģis, kas reģistrēts Kopienā, atrodas apgabalā un ir prom no ostas ne ilgāk par 6. pantā norādīto dienu skaitu.

| a) | aksimālais dienu skaits jebkurā kalendāra mēnesī, cik ilgi kuģis var atrasties apgabalā un būt prom no ostas, vedot uz klāja jebkuru no zvejas rīkiem, kas minēti 4. punktā, ir uzrādīts I tabulā.
  I tabula — Maksimālais dienu skaits apgabalā un prom no ostas ar zvejas rīkiem











  Punktā noteiktais apgabals: | Zvejas rīku grupējums minēts punktā: |
| --- | --- | --- |
| 4a | 4b | 4c | 4d | 4e | 4f |
| 2. | Ibērijas pussala, Atlantijas krasts (ICES apgabali VIIIc un IXa) |

a)

aksimālais dienu skaits jebkurā kalendāra mēnesī, cik ilgi kuģis var atrasties apgabalā un būt prom no ostas, vedot uz klāja jebkuru no zvejas rīkiem, kas minēti 4. punktā, ir uzrādīts I tabulā.

I tabula — Maksimālais dienu skaits apgabalā un prom no ostas ar zvejas rīkiem

Punktā noteiktais apgabals:

Zvejas rīku grupējums minēts punktā:

4a

4b

4c

4d

4e

4f

2.

Ibērijas pussala, Atlantijas krasts (ICES apgabali VIIIc un IXa)

22

22

22

22

22

22

| b) | Dalībvalsts var apkopot 1. tabulā apgabalā un prom no ostas pavadītās dienas pārvaldes laikposmos līdz vienpadsmit kalendārajiem mēnešiem. |
| --- | --- |

b)

Dalībvalsts var apkopot 1. tabulā apgabalā un prom no ostas pavadītās dienas pārvaldes laikposmos līdz vienpadsmit kalendārajiem mēnešiem.

| c) | Komisija, pamatojoties uz uz pilnīgu zvejošanas aktivitāšu pārtraukšanu, kas notikusi kopš 2004. gada 1. janvāra saskaņā ar 7. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 2792/1999, var piešķirt dalībvalstij papildu dienu skaitu, kurās kuģis var atrasties apgabalā un prom no ostas, pārvadājot uz klāja jebkuru no rīkiem, kas minēti 4. punktā. Šeit var ņemt vērā visus kuģus, kuriem var pierādīt, ka tie pilnībā atsaukti no 2. punktā minētā apgabala. Papildu dienu skaits, kas piešķirts kuģiem attiecīgajā zvejas rīku kategorijā, būs tieši proporcionāls 2003. gada zvejas intensitātei, ko mēra to atsaukto kuģu kilovatdienās, kas izmanto attiecīgos zvejas rīkus, salīdzinājumā ar salīdzināmo zvejas intensitātes apjomu 2003. gadā visiem kuģiem, kas izmanto šos zvejas rīkus. Dienas daļa, kas radusies šajā aprēķinā, noapaļojama līdz tuvākajai pilnai dienai.
  Dalībvalstīm, kas vēlas izmantot šādu iedalījumu, jāiesniedz Komisijai pieprasījums kopā ar ziņojumiem ar informāciju par pilnīgu minēto zvejošanas aktivitāšu pārtraukšanu.
  Uz šādu pieprasījumu pamata Komisija, saskaņā ar procedūru, kas izklāstīta Regulas (EK) Nr. 2371/2002 30. pantā, var izdarīt labojumus attiecīgajai dalībvalstij a) apakšpunktā noteiktajā dienu skaitā. |
| --- | --- |

c)

Komisija, pamatojoties uz uz pilnīgu zvejošanas aktivitāšu pārtraukšanu, kas notikusi kopš 2004. gada 1. janvāra saskaņā ar 7. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 2792/1999, var piešķirt dalībvalstij papildu dienu skaitu, kurās kuģis var atrasties apgabalā un prom no ostas, pārvadājot uz klāja jebkuru no rīkiem, kas minēti 4. punktā. Šeit var ņemt vērā visus kuģus, kuriem var pierādīt, ka tie pilnībā atsaukti no 2. punktā minētā apgabala. Papildu dienu skaits, kas piešķirts kuģiem attiecīgajā zvejas rīku kategorijā, būs tieši proporcionāls 2003. gada zvejas intensitātei, ko mēra to atsaukto kuģu kilovatdienās, kas izmanto attiecīgos zvejas rīkus, salīdzinājumā ar salīdzināmo zvejas intensitātes apjomu 2003. gadā visiem kuģiem, kas izmanto šos zvejas rīkus. Dienas daļa, kas radusies šajā aprēķinā, noapaļojama līdz tuvākajai pilnai dienai.

Dalībvalstīm, kas vēlas izmantot šādu iedalījumu, jāiesniedz Komisijai pieprasījums kopā ar ziņojumiem ar informāciju par pilnīgu minēto zvejošanas aktivitāšu pārtraukšanu.

Uz šādu pieprasījumu pamata Komisija, saskaņā ar procedūru, kas izklāstīta Regulas (EK) Nr. 2371/2002 30. pantā, var izdarīt labojumus attiecīgajai dalībvalstij a) apakšpunktā noteiktajā dienu skaitā.

| d) | Izņēmumus 1. tabulā uzrādītajam dienu skaitam, kas pavadītas apgabalā un prom no ostas, dalībvalstis var piešķirt kuģiem ar nosacījumiem, kas uzrādīti II tabulā.
  Dalībvalstis, kas vēlas piemērot šo lielāko dienu skaitu, vismaz divas nedēļas pirms tam iesniedz Komisijai informāciju par kuģiem, kam to piemēros, kā arī informāciju par to nozvejas rezultātiem.
  II tabula — Izņēmumi no rajonā un prom no ostas pavadītajām dienām I tabulā, un saistošie nosacījumi








  2. punktā noteiktie rajoni: | 4. punktā noteiktie rīki | 2001., 2002. un 2003. gada kuģa nozvejas rezultāti (1) | Dienas |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2 | 4(a) līdz 4(f) | Mazāk nekā 5 tonnas merlūzu visos gados | nav dienu ierobežojuma (2) |

d)

Izņēmumus 1. tabulā uzrādītajam dienu skaitam, kas pavadītas apgabalā un prom no ostas, dalībvalstis var piešķirt kuģiem ar nosacījumiem, kas uzrādīti II tabulā.

Dalībvalstis, kas vēlas piemērot šo lielāko dienu skaitu, vismaz divas nedēļas pirms tam iesniedz Komisijai informāciju par kuģiem, kam to piemēros, kā arī informāciju par to nozvejas rezultātiem.

II tabula — Izņēmumi no rajonā un prom no ostas pavadītajām dienām I tabulā, un saistošie nosacījumi

2. punktā noteiktie rajoni:

4. punktā noteiktie rīki

2001., 2002. un 2003. gada kuģa nozvejas rezultāti (1)

Dienas

2

4(a) līdz 4(f)

Mazāk nekā 5 tonnas merlūzu visos gados

nav dienu ierobežojuma (2)

Ja kuģim, pamatojoties uz tā zemajiem merlūzu nozvejas rezultātiem, ir piešķirts šis lielākais dienu skaits, šā kuģa izkrāvums 2005. gadā nedrīkst pārsniegt 5 tonnas merlūzu dzīvsvara, kā arī kuģis nedrīkst, jūrā esot, pārkraut sazvejoto citā kuģī. Ja kuģis neievēros kādu no šiem nosacījumiem, tam nekavējoties tiks atņemtas tiesības uz papildu dienām.

7.   Pirms katra pārvaldes laikposma pirmās dienas kuģa kapteinim vai viņa pārstāvim jāpaziņo karoga dalībvalsts iestādēm, kādu rīku vai rīkus viņš paredzējis lietot gaidāmajā pārvaldes laikposmā. Līdz šādam paziņojumam kuģim nav atļauts zvejot 2. punktā noteiktajā rajonā ar jebkādiem rīkiem, kas minēti 4. punktā.

Kuģi, kas vēlas apvienot viena vai vairāku zvejas rīku, kas minēti 4. punktā (reglamentētie rīki), lietošanu ar jebkuriem citiem zvejas rīkiem, kas nav minēti 4. punktā (nereglamentētie rīki), nav ierobežoti nereglamentēto rīku lietošanā. Šiem kuģiem pirms reglamentēto rīku lietošanas par to jāziņo. Ja šāda paziņojuma nav bijis, uz klāja nedrīkst atrasties rīki, kas minēti 4. punktā. Šādi kuģi ir jāpilnvaro un jānokomplektē alternatīvu zvejas darbību uzsākšanai.

| a) | Jebkurā noteiktajā pārvaldes laikposmā kuģim, kas izlietojis vairākas dienas apgabalā un prom no ostas, kurai tas ir piederīgs, jāpaliek ostā ārpus apgabala, kas minēts 2. punktā, uz atlikušo pārvaldes laikposmu, ja vien tas nelieto nereglamentētos rīkus, kā aprakstīts 7. punktā. |
| --- | --- |

a)

Jebkurā noteiktajā pārvaldes laikposmā kuģim, kas izlietojis vairākas dienas apgabalā un prom no ostas, kurai tas ir piederīgs, jāpaliek ostā ārpus apgabala, kas minēts 2. punktā, uz atlikušo pārvaldes laikposmu, ja vien tas nelieto nereglamentētos rīkus, kā aprakstīts 7. punktā.

| b) | Jebkurā noteiktajā pārvaldes laikposmā kuģis var uzsākt ar zveju nesaistītas darbības, kuru laikā netiek samazināts tam 6. punktā piešķirto dienu skaits, ja vien kuģis vispirms paziņo tā karoga dalībvalstij par saviem nolūkiem, norādot iecerētās aktivitātes veidu un uz attiecīgo laiku atsakoties no zvejas licences. Šajā laika periodā attiecīgie kuģi nedrīkst pārvadāt nekādus zvejas rīkus vai zivis. |
| --- | --- |

b)

Jebkurā noteiktajā pārvaldes laikposmā kuģis var uzsākt ar zveju nesaistītas darbības, kuru laikā netiek samazināts tam 6. punktā piešķirto dienu skaits, ja vien kuģis vispirms paziņo tā karoga dalībvalstij par saviem nolūkiem, norādot iecerētās aktivitātes veidu un uz attiecīgo laiku atsakoties no zvejas licences. Šajā laika periodā attiecīgie kuģi nedrīkst pārvadāt nekādus zvejas rīkus vai zivis.

| a) | Dalībvalsts var ļaut ikvienam no tās zvejas kuģiem pārcelt dienas, kas pavadītas apgabalā un prom no ostas, kurai tas ir piederīgs, uz kādu citu no tās kuģiem uz to pašu pārvaldes laikposmu un apgabalu, nodrošinot, ka kuģa saņemto dienu rezultāts, kas reizināts ar tā dzinēja jaudu kilovatos (kilovatu dienās) ir vienāds vai mazāks par donora kuģa pārcelto dienu rezultātu, kas reizināts ar attiecīgā kuģa dzinēja jaudu kilovatos. Dzinēja jauda kilovatos ir tāda, kāda reģistrēta katram kuģim Kopienas zvejas flotes reģistrā. |
| --- | --- |

a)

Dalībvalsts var ļaut ikvienam no tās zvejas kuģiem pārcelt dienas, kas pavadītas apgabalā un prom no ostas, kurai tas ir piederīgs, uz kādu citu no tās kuģiem uz to pašu pārvaldes laikposmu un apgabalu, nodrošinot, ka kuģa saņemto dienu rezultāts, kas reizināts ar tā dzinēja jaudu kilovatos (kilovatu dienās) ir vienāds vai mazāks par donora kuģa pārcelto dienu rezultātu, kas reizināts ar attiecīgā kuģa dzinēja jaudu kilovatos. Dzinēja jauda kilovatos ir tāda, kāda reģistrēta katram kuģim Kopienas zvejas flotes reģistrā.

| b) | Kopējais apgabalā un prom no ostas pavadīto dienu skaits, kas pārcelts saskaņā ar a) apakšpunktu, reizināts ar donora kuģa dzinēja jaudu kilovatos nedrīkst būt lielāks par donora kuģa EK 2001., 2002. un 2003. gada kuģa žurnālā apliecināto vidējo ikgadējo reģistrēto dienu skaitu apgabalā, kas reizināts ar attiecīgā kuģa dzinēja jaudu kilovatos. |
| --- | --- |

b)

Kopējais apgabalā un prom no ostas pavadīto dienu skaits, kas pārcelts saskaņā ar a) apakšpunktu, reizināts ar donora kuģa dzinēja jaudu kilovatos nedrīkst būt lielāks par donora kuģa EK 2001., 2002. un 2003. gada kuģa žurnālā apliecināto vidējo ikgadējo reģistrēto dienu skaitu apgabalā, kas reizināts ar attiecīgā kuģa dzinēja jaudu kilovatos.

| c) | Dienu pārcēlums, kā aprakstīts a) apakšpunktā, atļauts tikai starp kuģiem, kas darbojas vienā un tajā pašā rīku grupējumā, kas minēts 6. punktā, un vienā un tajā pašā pārvaldes laikposmā. |
| --- | --- |

c)

Dienu pārcēlums, kā aprakstīts a) apakšpunktā, atļauts tikai starp kuģiem, kas darbojas vienā un tajā pašā rīku grupējumā, kas minēts 6. punktā, un vienā un tajā pašā pārvaldes laikposmā.

| d) | Dienu pārcēlums nav atļauts kuģiem, kas gūst labumu no 6. punkta d) apakšpunktā minētās sadales. |
| --- | --- |

d)

Dienu pārcēlums nav atļauts kuģiem, kas gūst labumu no 6. punkta d) apakšpunktā minētās sadales.

| e) | Pēc Komisijas pieprasījuma dalībvalstīm jāsniedz ziņojumi par veiktajiem pārcēlumiem. |
| --- | --- |

e)

Pēc Komisijas pieprasījuma dalībvalstīm jāsniedz ziņojumi par veiktajiem pārcēlumiem.

10.   Kuģim, kas nezvejo 2. punktā minētajā rajonā, ir atļauts rajonu šķērsot ar nosacījumu, ka tam nav zvejošanas atļaujas šajā apgabalā, vai arī kuģis ir pirms tam paziņojis iestādēm par šķērsošanas plāniem. Kamēr šāds kuģis atrodas 2. punktā minētajā rajonā, uz klāja esošajiem zvejas rīkiem jābūt sasietiem un noglabātiem saskaņā ar 20. panta 1. punkta nosacījumiem Regulā (EEK) Nr. 2847/93.

11.   Dalībvalsts nedrīkst atļaut zveju ar 4. punktā noteiktajiem rīkiem 2. punktā noteiktajā rajonā jebkuram no tās kuģiem, kam nav šajā rajonā 2002., 2003. vai 2004. gadā uzrādītas šādas zvejas aktivitātes, izņemot gadījumu, ja tā nodrošina, ka cita ekvivalenta zvejas kapacitāte, ko mēra kilovatos, reglamentētajā rajonā netiek izmantota.

Tomēr kuģim, kas sakaņā ar kuģa dokumentāciju ir lietojis 4. punktā noteiktos rīkus, var ļaut lietot citus 4.punktā noteiktos rīkus, ja šiem pēdējiem rīkiem piešķirtais dienu skaits ir lielāks vai vienāds ar pirmajiem rīkiem piešķirto dienu skaitu.

12.   Dalībvalsts saskaņā ar šo pielikumu neskaitīs kādam no tās kuģiem piešķirtās dienas, ja šajās dienās kuģis bijis prom no ostas, bet nav varējis zvejot, jo sniedzis ārkārtas palīdzību citam kuģim, vai bijis prom no ostas, bet nav varējis zvejot, jo transportējis ievainotu komandas biedru līdz neatliekamās medicīniskās palīdzības punktam. Dalībvalsts viena mēneša laikā, kopš pieņemti šādi lēmumi, iesniedz Komisijai to pamatojumu, kā arī kompetentu iestāžu pierādījumus par avārijas gadījumu.

Novērošana, inspekcija un uzraudzība

13.   Neatkarīgi no Regulas (EEK) Nr. 2847/93 19a. panta, šīs regulas 19.b, 19.c, 19.d, 19e un 19.k pants attiecas uz kuģiem, kas pārvadā 4. punktā noteiktos zvejas rīkus un darbojas 2. punktā noteiktajā rajonā. Kuģiem, kas aprīkoti ar kuģu novērošanas sistēmām, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2244/2003 5. un 6. pantu, vai tiem, kas darbojas saskaņā ar dienas definīciju, kas noteikta 3. punkta a) apakšpunktā, šī ziņošanas prasība netiek piemērota.

14.   Dalībvalstis, lai nodrošinātu šā pielikuma 13. punktā noteikto saistību ievērošanu, var īstenot alternatīvus kontroles pasākumus, kas ir tikpat efektīvi un pārredzami kā šās ziņošanas saistības. Šie alternatīvie pasākumi pirms to ieviešanas jādara zināmi Komisijai.

15.   Kopienas zvejas kuģa kapteinis vai viņa pārstāvis, kas vēlas pārkraut jebkādu uz kuģa klāja esošu daudzumu vai pietauvoties kādas trešās valsts ostā vai kuģu piestātnē, vismaz 24 stundas pirms pārkraušanas vai pietauvošanās trešajā valstī kuģa karoga dalībvalsts kompetentajām iestādēm sniedz informāciju, kas minēta 19.b pantā Regulā (EEK) Nr. 2847/93.

16.   Atkāpjoties no Komisijas Regulas (EEK) Nr. 2807/83 5. panta 2. punkta noteikumiem, atļautā pielaides robeža, nosakot daudzumu kilogramos, kas atrodas uz 14. pantā minēto kuģu klāja, var būt 8 % no kuģa žurnāla datiem. Gadījumā, ja Kopienas tiesību aktos nav ietverti nekādi konversijas koeficienti, jāpiemēro tās dalībvalsts konversijas koeficients, ar kuras karogu kuģo attiecīgais kuģis.

17.   Dalībvalsts kompetentās iestādes nodrošina, ka jebkurš 2. punktā minētajā rajonā nozvejotais Jaunzēlandes merlūzu apjoms, kas pārsniedz 300 kg un/ vai Norvēģijas omāru apjoms, kas pārsniedz 150 kg, tiek pirms pārdošanas nosvērts uz izsoles telpas svariem.

18.   Kad heka daudzums, kas lielāks par 50kg, ir iekrauts kuģī, uz zvejas kuģa klāja ir aizliegts glabāt Jaunzēlandes merlūzu vai Norvēģijas omāru jebkādā konteinerā jebkādā daudzumā, sajauktu ar kādu citu jūras organismu. Kopienas zvejas kuģu kapteiņi sniedz palīdzību dalībvalstu inspektoriem, tādējādi sekmējot atkārtotu pārbaudi kuģa grāmatā deklarētajam daudzumam un Jaunzēlandes merlūzu un Norvēģijas omāru nozvejas daudzumam uz klāja.

19.   Dalībvalstu kompetentās iestādes var pieprasīt, lai jebkādu daudzumu Jaunzēlandes merlūzu, kas pārsniedz 300 kg, vai Norvēģijas omāru, kas pārsniedz 150 kg, kas nozvejots 2. punktā noteiktajā rajonā un kas pirmoreiz izkrauts šajā dalībvalstī, nosver inspektoru klātbūtnē pirms tā tālākas pārvešanas no pirmās izkraušanas ostas.

20.   Atkāpjoties no 13. panta Regulā (EEK) Nr. 2847/93, attiecībā uz jebkuriem minētās regulas 12. pantā noteikto zivju sugu daudzumiem, kas pārsniedz 50 kg un kas tiek transportēti uz vietu, kas nav izkraušanas vai importēšanas vieta, jābūt kādai no Regulas (EEK) Nr. 2847/93 8. panta 1. punktā minēto deklarāciju kopijām par transportējamo minēto sugu daudzumu. Regulas (EEK) Nr. 2847/93 13. panta 4. punkta b) apakšpunktā minētie izņēmumi nav piemērojami.

21.   Atkāpjoties no Regulas (EEK) Nr. 2847/93 34.c panta 1. punkta, īpašas novērošanas programmas jebkuras no 12. pantā minēto sugu krājumiem var ilgt vairāk nekā 2 gadus no to spēkā stāšanās dienas.

Ziņošanas pienākumi

22.   Dalībvalstīm, pamatojoties uz informāciju, kas izmantota šajā pielikumā noteikto ārpus ostas un apgabalā pavadīto zvejas dienu pārvaldei, katru kalendāro gadu vienu mēnesi pēc kalendārā gada termiņa beigām jāinformē Komisija par to kuģu nozvejas rezultātiem, kas lieto dažādus rīku tipus šajā pielikuma minētajās teritorijās, kā norādīts IV tabulā.

23.   22. punktā minētos datus dalībvalstis paziņo Komisijai tabulas veidā, nosūtot tos uz attiecīgo pasta adresi, kuru Komisija norāda dalībvalstīm.

IV tabula — Ziņošanas formāts

| Valsts | KFR | Ārējā marķēšana | Zvejas apgabals | Pārvaldes laikposma ilgums | Rīka veids/ paziņotie veidi | Pieņemamās dienas, lietojot šo rīku | Ar šī tipa zvejas rīku pavadītās dienas | Dienu pārcelšana |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) | (5) | (6) | (7) | (8) | (9) |

Valsts

KFR

Ārējā marķēšana

Zvejas apgabals

Pārvaldes laikposma ilgums

Rīka veids/ paziņotie veidi

Pieņemamās dienas, lietojot šo rīku

Ar šī tipa zvejas rīku pavadītās dienas

Dienu pārcelšana

(1)

(2)

(3)

(4)

(5)

(6)

(7)

(8)

(9)

V tabula — Datu formāts

| Zonas nosaukums | Maks. zīmju/ ciparu skaits | Formulējums un komentāri |
| --- | --- | --- |
| (1) | Valsts |

Zonas nosaukums

Maks. zīmju/ ciparu skaits

Formulējums un komentāri

(1)

Valsts

3

Dalībvalsts (alfa 3 ISO kods), kurā kuģis reģistrēts zvejai, saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2371/2002.

Vienmēr ziņojošā valsts.

| (2) | KFR |
| --- | --- |

(2)

KFR

12

(Kopienas Flotes Reģistrācijas Numurs).

Zvejas kuģa unikāls identifikācijas numurs.

Dalībvalsts (alfa 3 ISO kods), kam seko identifikācijas sērija (9 zīmes). Ja sērijai ir mazāk par 9 zīmēm, tad kreisajā pusē jāpievieno papildu nulles.

| (3) | Ārējā marķēšana |
| --- | --- |

(3)

Ārējā marķēšana

14

Saskaņā ar Komisijas Regulu (EEK) Nr. 1381/87.

| (4) | Rajons |
| --- | --- |

(4)

Rajons

1

Norāda, vai kuģis ir zvejojis šā pielikuma rajonā 2(a) vai 2(b).

| (5) | Pārvaldes laikposma ilgums |
| --- | --- |

(5)

Pārvaldes laikposma ilgums

2

Indikācija 1-12 no katra pārvaldes laikposma garuma piešķirta saistītajam kuģim. Iespējams apkopot atsevišķus pārvaldes laikposmus, par kuru vienādo rīku grupējumiem vai rīku grupējumu kombinācijām ir paziņots saskaņā ar šā pielikuma 7. punktu.

| (6) | Rīku veids/ paziņotie veidi |
| --- | --- |

(6)

Rīku veids/ paziņotie veidi

2

Indikācija no rīku paziņotajiem veidiem no 4(a) līdz 4(g) saskaņā ar šā pielikuma 4. punktu.

| (7) | Pieņemamās dienas, lietojot šo rīku |
| --- | --- |

(7)

Pieņemamās dienas, lietojot šo rīku

3

Dienu skaits, kurās šā pielikuma izpratnē kuģis ir pieņemams rīku izvēlei un pārvaldes laikposma garuma paziņojumam.

| (8) | Ar šā tipa zvejas rīku pavadītās dienas |
| --- | --- |

(8)

Ar šā tipa zvejas rīku pavadītās dienas

3

Dienu skaits, ko kuģis faktiski pavadījis prom no ostas un atradies rajonā saskaņā ar šo pielikumu.

| (9) | Dienu pārcelšana |
| --- | --- |

(9)

Dienu pārcelšana

3

Pārceltajām dienām norāda “– pārcelto dienu skaits” saņemtajām dienām norāda “+ pārcelto dienu skaits”.

---

(1)  Balstoties uz EK kuģa žurnāla ierakstiem – vidējais ikgadējais izkrautais loms dzīvsvarā.

(2)  Kuģis noteiktajā mēnesī var atrasties apgabalā vairākas dienas.

---

IVc PIELIKUMS

ZVEJAS INTENSITĀTE KUĢIEM LAMANŠA RIETUMU DAĻĀ JŪRAS MĒLES KRĀJUMU ATJAUNOŠANAI

Vispārīgie noteikumi

1.   Šā pielikumā nosacījumi attiecas uz Kopienas zvejas kuģiem, kuru garums kopumā ir vienāds vai lielāks par 10 metriem.

2.   Saskaņā ar šo pielikumu piemēro šādu ģeogrāfisko apgabalu:

Lamanša rietumu daļa (ICES apgabals VIIe).

3.   Saskaņā ar šo pielikumu, diena, kas pavadīta apgabalā un prom no ostas, ir:

| a) | 24 stundu laika periods starp kalendārās dienas plkst. 00:00 līdz tās pašas kalendārās dienas plkst. 24:00 vai jebkura šāda perioda daļa, kuras laikā kuģis atrodas 2. pantā noteiktajā apgabalā un ir prom no ostas, vai |
| --- | --- |

a)

24 stundu laika periods starp kalendārās dienas plkst. 00:00 līdz tās pašas kalendārās dienas plkst. 24:00 vai jebkura šāda perioda daļa, kuras laikā kuģis atrodas 2. pantā noteiktajā apgabalā un ir prom no ostas, vai

| b) | jebkurš nepārtraukts 24 stundu periods, kā ierakstīts EK kuģa žurnālā, kura laikā zvejas kuģis atrodas 2. punktā noteiktajā apgabalā un ir prom no ostas, vai jebkura šāda perioda daļa. |
| --- | --- |

b)

jebkurš nepārtraukts 24 stundu periods, kā ierakstīts EK kuģa žurnālā, kura laikā zvejas kuģis atrodas 2. punktā noteiktajā apgabalā un ir prom no ostas, vai jebkura šāda perioda daļa.

Dalībvalstij, kas vēlas izmantot b) apakšpunktā noteikto definīciju dienai, kas pavadīta apgabalā un prom no ostas, ir jāinformē Komisija līdz 2005. gada 1. februārim par zvejas kuģu aktivitāšu uzraudzības līdzekļiem, lai nodrošinātu to nosacījumu ievērošanu, kas noteikti b) apakšpunktā.

4.   Šajā pielikumā piemēro šādu zvejas rīku grupējumu:

| a) | sijas traļi ar acs izmēru, kas vienāds vai lielāks par 80 mm; |
| --- | --- |

a)

sijas traļi ar acs izmēru, kas vienāds vai lielāks par 80 mm;

| b) | statiski dziļūdens tīkli, ieskaitot žaunu tīklus, šķēršļu tīklus un mezglu tīklus. |
| --- | --- |

b)

statiski dziļūdens tīkli, ieskaitot žaunu tīklus, šķēršļu tīklus un mezglu tīklus.

Zvejas intensitāte

5.   Katra dalībvalsts nodrošina, ka tad, kad uz klāja pārvadā jebkuru no zvejas rīkiem, kas minēti 4. punktā, zvejas kuģis, kas reģistrēts Kopienā, atrodas rajonā un ir prom no ostas ne ilgāk par 6. punktā norādīto dienu skaitu.

| a) | Maksimālais dienu skaits jebkurā kalendāra mēnesī, cik ilgi kuģis var atrasties rajonā un būt prom no ostas, vedot uz klāja jebkuru no zvejas rīkiem, kas minēti 4. punktā, ir uzrādīts I tabulā.
  Dienu, kad kuģis ir prom no ostas vai atrodas šā pielikuma 2. punktā noteiktajā rajonā, arī ieskaita kopējā pieļaujamo dienu skaitā jebkuram no IV pielikuma 2. punktā minētajiem rajoniem tiem kuģiem, kas darbojas ar tādu pašu zvejas rīku grupu.
  Ja kuģis šķērso divus rajonus vienā zvejas reisā, šo dienu ieskaita pieskaita tam rajonam, kurā ir pavadīta proporcionāli lielākā šīs dienas daļa.
  I tabula — Maksimālais dienu skaits rajonā un prom no ostas ar zvejas rīkiem







  2. punktā noteiktais rajons: | Zvejas rīku grupējums minēts punktā: |
| --- | --- | --- |
| 4a | 4b |
| 2. Lamanša rietumu daļa (ICES apgabals VIIe) | 20 | 20 |

a)

Maksimālais dienu skaits jebkurā kalendāra mēnesī, cik ilgi kuģis var atrasties rajonā un būt prom no ostas, vedot uz klāja jebkuru no zvejas rīkiem, kas minēti 4. punktā, ir uzrādīts I tabulā.

Dienu, kad kuģis ir prom no ostas vai atrodas šā pielikuma 2. punktā noteiktajā rajonā, arī ieskaita kopējā pieļaujamo dienu skaitā jebkuram no IV pielikuma 2. punktā minētajiem rajoniem tiem kuģiem, kas darbojas ar tādu pašu zvejas rīku grupu.

Ja kuģis šķērso divus rajonus vienā zvejas reisā, šo dienu ieskaita pieskaita tam rajonam, kurā ir pavadīta proporcionāli lielākā šīs dienas daļa.

I tabula — Maksimālais dienu skaits rajonā un prom no ostas ar zvejas rīkiem

2. punktā noteiktais rajons:

Zvejas rīku grupējums minēts punktā:

4a

4b

2. Lamanša rietumu daļa (ICES apgabals VIIe)

20

20

| b) | Dalībvalsts var apkopot 1. tabulā rajonā un prom no ostas pavadītās dienas pārvaldes laikposmos līdz vienpadsmit kalendārajiem mēnešiem. |
| --- | --- |

b)

Dalībvalsts var apkopot 1. tabulā rajonā un prom no ostas pavadītās dienas pārvaldes laikposmos līdz vienpadsmit kalendārajiem mēnešiem.

| c) | Komisija, pamatojoties uz sasniegtajiem rezultātiem ekspluatācijas pārtraukšanas programmās, kas tiek īstenotas kopš 2004. gada 1. janvāra saskaņā ar 7. pantu Regulā (EK) Nr. 2792/1999, var piešķirt dalībvalstij papildu dienu skaitu, kurās kuģis var atrasties rajonā un prom no ostas, pārvadājot uz klāja jebkuru no rīkiem, kas minēti 4. punktā. Šis papildu dienu skaits būs tieši proporcionāls zvejas jaudas samazinājumam 2003. gadā vai nu kilovatos vai bruto tonnās, kas izriet no ekspluatācijas programmas salīdzinājuma attiecībā uz visiem kuģiem, kuri iepriekš zvejojuši attiecīgās krājumu atjaunošanas sugas 2003. gadā. Jebkuru dienas daļu, kas radusies šo aprēķinu rezultātā, noapaļo līdz tuvākajai pilnajai dienai.
  Dalībvalstis, kas vēlas izmantot šādas sadales iesniedz Komisijai pieprasījumu ar ziņojumiem ar informāciju par to pabeigtajām ekspluatācijas pārtraukšanas programmām.
  Uz šādu pieprasījumu pamata Komisija, saskaņā ar procedūru, kas izklāstīta Regulas (EK) Nr. 2371/2002 30. pantā, var izdarīt labojumus attiecīgajai dalībvalstij a) apakšpunktā noteiktajā dienu skaitā. |
| --- | --- |

c)

Komisija, pamatojoties uz sasniegtajiem rezultātiem ekspluatācijas pārtraukšanas programmās, kas tiek īstenotas kopš 2004. gada 1. janvāra saskaņā ar 7. pantu Regulā (EK) Nr. 2792/1999, var piešķirt dalībvalstij papildu dienu skaitu, kurās kuģis var atrasties rajonā un prom no ostas, pārvadājot uz klāja jebkuru no rīkiem, kas minēti 4. punktā. Šis papildu dienu skaits būs tieši proporcionāls zvejas jaudas samazinājumam 2003. gadā vai nu kilovatos vai bruto tonnās, kas izriet no ekspluatācijas programmas salīdzinājuma attiecībā uz visiem kuģiem, kuri iepriekš zvejojuši attiecīgās krājumu atjaunošanas sugas 2003. gadā. Jebkuru dienas daļu, kas radusies šo aprēķinu rezultātā, noapaļo līdz tuvākajai pilnajai dienai.

Dalībvalstis, kas vēlas izmantot šādas sadales iesniedz Komisijai pieprasījumu ar ziņojumiem ar informāciju par to pabeigtajām ekspluatācijas pārtraukšanas programmām.

Uz šādu pieprasījumu pamata Komisija, saskaņā ar procedūru, kas izklāstīta Regulas (EK) Nr. 2371/2002 30. pantā, var izdarīt labojumus attiecīgajai dalībvalstij a) apakšpunktā noteiktajā dienu skaitā.

7.   Pirms katra pārvaldes laikposma pirmās dienas kuģa kapteinim vai viņa pārstāvim jāpaziņo karoga dalībvalsts iestādēm, kādu rīku vai rīkus viņš paredzējis lietot gaidāmajā pārvaldes laikposmā. Līdz šādam paziņojumam kuģim nav atļauts zvejot 2. punktā noteiktajos rajonos ar jebkādiem rīkiem, kas minēti 4. punktā.

| a) | Jebkurā noteiktajā pārvaldes laikposmā kuģim, kas izlietojis vairākas dienas rajonā un prom no ostas, kurai tas ir piederīgs, jāpaliek ostā ārpus jebkura rajona, kas minēts 2. punktā, uz atlikušo pārvaldes laikposmu, ja vien tas nelieto nereglamentētos rīkus, kā aprakstīts 7. punktā. |
| --- | --- |

a)

Jebkurā noteiktajā pārvaldes laikposmā kuģim, kas izlietojis vairākas dienas rajonā un prom no ostas, kurai tas ir piederīgs, jāpaliek ostā ārpus jebkura rajona, kas minēts 2. punktā, uz atlikušo pārvaldes laikposmu, ja vien tas nelieto nereglamentētos rīkus, kā aprakstīts 7. punktā.

| b) | Jebkurā noteiktajā pārvaldes laikposmā kuģis var uzsākt ar zveju nesaistītas darbības, kuru laikā netiek samazināts tam 6. punktā piešķirto dienu skaits, ja vien kuģis vispirms paziņo tā karoga dalībvalstij par saviem nolūkiem, norādot iecerētās aktivitātes veidu un uz attiecīgo laiku atsakoties no zvejas licences. Šajā laika periodā attiecīgie kuģi nedrīkst pārvadāt nekādus zvejas rīkus vai zivis. |
| --- | --- |

b)

Jebkurā noteiktajā pārvaldes laikposmā kuģis var uzsākt ar zveju nesaistītas darbības, kuru laikā netiek samazināts tam 6. punktā piešķirto dienu skaits, ja vien kuģis vispirms paziņo tā karoga dalībvalstij par saviem nolūkiem, norādot iecerētās aktivitātes veidu un uz attiecīgo laiku atsakoties no zvejas licences. Šajā laika periodā attiecīgie kuģi nedrīkst pārvadāt nekādus zvejas rīkus vai zivis.

| a) | Dalībvalsts var ļaut ikvienam no tās zvejas kuģiem pārcelt dienas, kas pavadītas rajonā un prom no ostas, kurai tas ir piederīgs, uz kādu citu no tās kuģiem uz to pašu pārvaldes laikposmu un to pašu rajonu, nodrošinot, ka kuģa saņemto dienu rezultāts, kas reizināts ar tā dzinēja jaudu kilovatos (kilovatu dienās) ir vienāds vai mazāks par donora kuģa pārcelto dienu rezultātu, kas reizināts ar attiecīgā kuģa dzinēja jaudu kilovatos. Dzinēja jauda kilovatos ir tāda, kāda reģistrēta katram kuģim Kopienas zvejas flotes reģistrā. |
| --- | --- |

a)

Dalībvalsts var ļaut ikvienam no tās zvejas kuģiem pārcelt dienas, kas pavadītas rajonā un prom no ostas, kurai tas ir piederīgs, uz kādu citu no tās kuģiem uz to pašu pārvaldes laikposmu un to pašu rajonu, nodrošinot, ka kuģa saņemto dienu rezultāts, kas reizināts ar tā dzinēja jaudu kilovatos (kilovatu dienās) ir vienāds vai mazāks par donora kuģa pārcelto dienu rezultātu, kas reizināts ar attiecīgā kuģa dzinēja jaudu kilovatos. Dzinēja jauda kilovatos ir tāda, kāda reģistrēta katram kuģim Kopienas zvejas flotes reģistrā.

| b) | Kopējais rajonā un prom no ostas pavadīto dienu skaits, kas pārcelts saskaņā ar a) apakšpunktu, reizināts ar donora kuģa dzinēja jaudu kilovatos nedrīkst būt lielāks par donora kuģa EK 2001., 2002. un 2003. gada kuģa žurnālā apliecināto vidējo ikgadējo dienu skaitu rajonā, kas reizināts ar attiecīgā kuģa dzinēja jaudu kilovatos. |
| --- | --- |

b)

Kopējais rajonā un prom no ostas pavadīto dienu skaits, kas pārcelts saskaņā ar a) apakšpunktu, reizināts ar donora kuģa dzinēja jaudu kilovatos nedrīkst būt lielāks par donora kuģa EK 2001., 2002. un 2003. gada kuģa žurnālā apliecināto vidējo ikgadējo dienu skaitu rajonā, kas reizināts ar attiecīgā kuģa dzinēja jaudu kilovatos.

| c) | Dienu pārcēlums, kā aprakstīts a) apakšpunktā, atļauts tikai starp kuģiem, kas darbojas vienā un tajā pašā rīku grupējumā, kas minēts 6. punkta a) apakšpunktā, un vienā un tajā pašā pārvaldes laikposmā. |
| --- | --- |

c)

Dienu pārcēlums, kā aprakstīts a) apakšpunktā, atļauts tikai starp kuģiem, kas darbojas vienā un tajā pašā rīku grupējumā, kas minēts 6. punkta a) apakšpunktā, un vienā un tajā pašā pārvaldes laikposmā.

| d) | Pēc Komisijas pieprasījuma dalībvalstīm jāsniedz ziņojumi par veiktajiem pārcēlumiem. |
| --- | --- |

d)

Pēc Komisijas pieprasījuma dalībvalstīm jāsniedz ziņojumi par veiktajiem pārcēlumiem.

10.   Kuģim, kas nezvejo nevienā no rajoniem, kas noteikti 2. punktā, ir atļauts tos šķērsot, ja tas iepriekš par to ir brīdinājis attiecīgās iestādes. Kamēr kuģis atrodas vienā no 2. punktā noteiktajiem rajoniem, visiem uz klāja esošajiem zvejas rīkiem jābūt sasietiem un izvietotiem saskaņā ar nosacījumiem Regulas (EEK) Nr. 2847/93 20. panta 1. punktā.

11.   Dalībvalsts nedrīkst atļaut zveju ar 4. punktā noteiktajiem rīkiem jebkurā no 2. punktā noteiktajiem rajoniem jebkuram no tās kuģiem, kam nav šajā rajonā 2002., 2003. un 2004. gadā uzrādītas šādas zvejas aktivitātes, izņemot gadījumu, ja tā nodrošina, ka cita ekvivalenta zvejas kapacitāte, ko mēra kilovatos, reglamentētajā rajonā netiek izmantota.

Tomēr kuģim, kas sakaņā ar kuģa dokumentāciju ir lietojis 4. punktā noteiktos rīkus, var ļaut lietot citus 4.punktā noteiktos rīkus, ja šiem pēdējiem rīkiem piešķirtais dienu skaits ir lielāks vai vienāds ar pirmajiem rīkiem piešķirto dienu skaitu.

12.   Dalībvalsts šā pielikuma ietvaros neskaitīs kādam no tās kuģiem piešķirtās dienas, ja šajās dienās kuģis bijis prom no ostas, bet nav varējis zvejot, jo sniedzis ārkārtas palīdzību citam kuģim, vai bijis prom no ostas, bet nav varējis zvejot, jo transportējis ievainotu komandas biedru līdz neatliekamās medicīniskās palīdzības punktam. Dalībvalsts viena mēneša laikā kopš pieņemti šādi lēmumi iesniedz Komisijai to pamatojumu, kā arī kompetentu iestāžu pierādījumus par avārijas gadījumu.

Novērošana, inspekcija un uzraudzība

13.   Neatkarīgi no Regulas (EEK) Nr. 2847/93 19a. panta šīs regulas 19.b, 19.c, 19.d, 19.e un 19.k panti attiecas uz kuģiem, kas pārvadā 4. punktā noteiktos zvejas rīkus un darbojas 2. punktā noteiktajos rajonos. Kuģiem, kas aprīkoti ar kuģu novērošanas sistēmām, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2244/2003 5. un 6. pantu, un tiem, kas darbojas saskaņā ar dienas definīciju, kas noteikta 3. punkta a) apakšpunktā, šī ziņošanas prasība netiek piemērota.

14.   Dalībvalstis, lai nodrošinātu šā pielikuma 13. punktā noteikto saistību ievērošanu, var īstenot alternatīvus kontroles pasākumus, kas ir tikpat efektīvi un pārredzami kā šās ziņošanas saistības. Šie alternatīvie pasākumi pirms to ieviešanas jādara zināmi Komisijai.

15.   Kopienas zvejas kuģa kapteinis vai viņa pārstāvis, kas vēlas pārkraut vai izkraut jebkādu uz kuģa klāja esošu daudzumu kādas trešās valsts jūrā vai uz zemes, ostā vai kuģu piestātnē, vismaz 24 stundas pirms pārvešanas vai izkraušanas trešās valsts jūrā vai uz sauszemes paziņo kuģa karoga dalībvalsts kompetentajām iestādēm to informāciju, kas minēta 19. panta b) apakšpunktā Regulā (EEK) Nr. 2847/93.

16.   Atkāpjoties no Komisijas Regulas (EEK) Nr. 2807/83 5. panta 2. punkta noteikumiem, atļautā pielaides robeža, nosakot daudzumu kilogramos, kas atrodas uz 13. punktā minēto kuģu klāja, var būt 8 % no kuģa žurnāla datiem. Gadījumā, ja Kopienas likumdošanā nav ietverti nekādi konversijas koeficienti, jāpiemēro tās dalībvalsts konversijas koeficients, ar kuras karogu kuģo attiecīgais kuģis.

17.   Kad jūrasmēles daudzums, kas lielāks par 50 kg, ir iekrauts kuģī, uz zvejas kuģa klāja aizliedz glabāt jūrasmēli jebkādā konteinerā jebkādā daudzumā sajauktu ar kādu citu zivju sugu vai jūras organismu. Kopienas zvejas kuģa kapteiņi sniedz vajadzīgo palīdzību dalībvalstu inspektoriem, lai nodrošinātu, ka pārbaudes nolūkos ir iespējams veikt kontrolpārbaudes tiem daudzumiem, kas uzrādīti zvejas žurnālā, un to jūrasmēles lomiem, kas paturēti uz kuģa.

18.   Dalībvalstu kompetentās iestādes nodrošina, ka jebkurš jūrasmēles daudzums, kas pārsniedz 300 kg, kas nozvejoti 2. punktā noteiktajos rajonos, pirms pārdošanas nosver, izmantojot izsoles telpas svarus.

19.   Dalībvalstu kompetentās iestādes var pieprasīt, lai 2. punktā noteiktajos rajonos nozvejoto jebkādu jūrasmēles daudzumu, kas lielāks par 300 kg un kas pirmoreiz izkrauts šajā dalībvalstī, nosver inspektoru klātbūtnē pirms tā tālākas pārvešanas no pirmās izkraušanas ostas.

20.   Atkāpjoties no Regulas (EEK) Nr. 2847/93 13. panta, transportējot jebkādu minētās Regulas 12. pantā minēto zivju sugu daudzumu, kas smagāks par 50 kg, uz vietu, kas nav iekraušanas vai izkraušanas vieta, tam ir jāpievieno viena Regulas (EEK) Nr. 2847/93 8. panta 1. punktā minētās deklarācijas kopija, kas attiecas uz šo transportēto sugu daudzumu. Izņēmums, kas paredzēts Regulas (EEK) Nr. 2847/93 13. panta 4. punkta b) apakšpunktā, nav piemērojams.

21.   Atkāpjoties no Regulas (EEK) Nr. 2847/93 34.c panta 1. punkta, īpaša uzraudzības programma katrai 12. pantā minētajai zivju sugai var ilgt vairāk kā divus gadus kopš tās spēkā stāšanās dienas.

Ziņošanas pienākumi

22.   Dalībvalstis, pamatojoties uz informāciju, kas izmantota šajā pielikumā noteikto ārpus ostas un rajonā pavadīto zvejas dienu pārvaldei, Komisijai par katru kalendāro gadu vienu mēnesi pirms kalendārā gada beigām dara zināmu informāciju par to kuģu zvejas intensitāti, kas šā pielikuma norādītajos rajonos, kā noteikts IV tabulā, lieto dažādus rīku veidus.

23.   22. punktā minētos datus dalībvalstis paziņo Komisijai lielformāta tabulas veidā, nosūtot tos uz attiecīgo pasta adresi, kuru Komisija dalībvalstīm dara zināmu.

IV tabula — Ziņošanas formāts

| Valsts | KFR | Ārējā marķēšana | Zvejas apgabals | Pārvaldes laikposma ilgums | Rīka veids/ paziņotie veidi | Pieņemamās dienas, lietojot šo rīku | Pavadītās dienas ar šo rīka tipu | Dienu pārcelšana |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) | (5) | (6) | (7) | (8) | (9) |

Valsts

KFR

Ārējā marķēšana

Zvejas apgabals

Pārvaldes laikposma ilgums

Rīka veids/ paziņotie veidi

Pieņemamās dienas, lietojot šo rīku

Pavadītās dienas ar šo rīka tipu

Dienu pārcelšana

(1)

(2)

(3)

(4)

(5)

(6)

(7)

(8)

(9)

V tabula — Datu formāts

| Zonas nosaukums | Maks. zīmju/ ciparu skaits | Formulējums un komentāri |
| --- | --- | --- |
| (1) | Valsts |

Zonas nosaukums

Maks. zīmju/ ciparu skaits

Formulējums un komentāri

(1)

Valsts

3

Dalībvalsts (alfa 3 ISO kods), kurā kuģis ir reģistrēts zvejai saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2371/2002.

Vienmēr ziņojošā valsts.

| (2) | KFR |
| --- | --- |

(2)

KFR

12

(Kopienas Flotes reģistrācijas numurs).

Zvejas kuģa unikāls identifikācijas numurs.

Dalībvalsts (alfa 3 ISO kods) sekojot identifikācijas sērijām (9 zīmes). Ja sērijām ir mazāk par 9 zīmēm, tad kreisajā pusē jāpievieno papildu nulles.

| (3) | Ārējā marķēšana |
| --- | --- |

(3)

Ārējā marķēšana

14

Saskaņā ar Komisijas Regulu (EEK) Nr. 1381/87.

| (4) | Rajons |
| --- | --- |

(4)

Rajons

1

Norāda, vai kuģis ir zvejojis šā pielikuma rajonā 2(a) vai 2(b).

| (5) | Pārvaldes laikposma ilgums |
| --- | --- |

(5)

Pārvaldes laikposma ilgums

2

Indikācija no 1-12 no katra pārvaldes laikposma garuma piešķirta saistītajam kuģim. Atsevišķus pārvaldes laikposmus, kuros tie paši iekārtu grupējumi vai iekārtu grupējumu kombinācijas ir reģistrētas, saskaņā ar šā pielikuma 7. punktu, var apkopot.

| (6) | Rīka veids/ paziņotie veidi |
| --- | --- |

(6)

Rīka veids/ paziņotie veidi

2

Indikācija no iekārtu paziņotajiem veidiem 4(a) līdz 4(g) saskaņā ar šā pielikuma 4. punktu.

| (7) | Pieņemamās dienas, lietojot šo rīku |
| --- | --- |

(7)

Pieņemamās dienas, lietojot šo rīku

3

Dienu skaits, kurās (šā pielikuma ietvaros) kuģis ir pieņemams rīku izvēlei un pārvaldes laikposma garuma paziņojumam.

| (8) | Ar šo rīku tipu pavadītās dienas |
| --- | --- |

(8)

Ar šo rīku tipu pavadītās dienas

3

Dienu skaits, cik ilgi kuģis faktiski pavadījis prom no ostas un atradies rajonā saskaņā ar šo pielikumu.

| (9) | Dienu pārcelšana |
| --- | --- |

(9)

Dienu pārcelšana

3

Pārceltajām dienām norāda “– pārcelto dienu skaits” saņemtajām dienām norāda “+ pārcelto dienu skaits”.

---

V PIELIKUMS

KUĢU ZVEJAS INTENSITĀTE TŪBĪŠU ZVEJĀ ZIEMEĻJŪRĀ UN SKAGERAKĀ

1.   No 2005. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim nosacījumi, kas ietverti šajā pielikumā, attieksies uz Kopienas zvejas kuģiem, kas Ziemeļjūrā un Skageraka apgabalā zvejo ar dziļūdens trali, vadu vai līdzīgiem buksēšanas rīkiem, kuru tīkla acs lielums ir mazāks par 16mm.

2.   Šajā pielikumā diena prom no ostas nozīmē:

| a) | 24 stundu periods starp 00:00 kalendārās dienas stundām un 24:00 tās pašas kalendārās dienas stundām vai jebkura šāda laika perioda daļa, vai; |
| --- | --- |

a)

24 stundu periods starp 00:00 kalendārās dienas stundām un 24:00 tās pašas kalendārās dienas stundām vai jebkura šāda laika perioda daļa, vai;

| b) | jebkurš 24 stundu nepārtraukts laika periods, kā ierakstīts EK kuģa žurnālā starp atiešanas datumu un laiku, un pienākšanas datumu un laiku vai jebkuru šāda laika perioda daļu. |
| --- | --- |

b)

jebkurš 24 stundu nepārtraukts laika periods, kā ierakstīts EK kuģa žurnālā starp atiešanas datumu un laiku, un pienākšanas datumu un laiku vai jebkuru šāda laika perioda daļu.

3.   Katrai attiecīgajai dalībvalstij ne vēlāk kā 2005. gada 1. martā jāizveido datu bāze, kas ietver šādu informāciju par Ziemeļjūru un Skageraku, par 2002., 2003. un 2004. gadu, un par Kopienā reģistrētiem vai zvejojošiem kuģiem, kas zvejojuši ar dziļūdens trali, vadu vai līdzīgiem buksēšanas rīkiem, kuru tīkla acs lielums ir mazāks par 16mm:

| a) | kuģu nosaukumu un iekšzemes reģistrācijas numuru; |
| --- | --- |

a)

kuģu nosaukumu un iekšzemes reģistrācijas numuru;

| b) | uzstādīto kuģu dzinēja jaudu kilovatos, kas mērīta saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2930/86 5. pantu; |
| --- | --- |

b)

uzstādīto kuģu dzinēja jaudu kilovatos, kas mērīta saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2930/86 5. pantu;

| c) | zvejojot ar dziļūdens trali, vadu vai līdzīgiem buksēšanas rīkiem, kuru tīkla acs lielums ir mazāks par 16mm, ārpus ostas pavadīto dienu skaitu; |
| --- | --- |

c)

zvejojot ar dziļūdens trali, vadu vai līdzīgiem buksēšanas rīkiem, kuru tīkla acs lielums ir mazāks par 16mm, ārpus ostas pavadīto dienu skaitu;

| d) | kilovatdienas, kas ir ārpus ostas pavadīto dienu un uzstādītās dzinēja jaudas kilovatos reizinājums. |
| --- | --- |

d)

kilovatdienas, kas ir ārpus ostas pavadīto dienu un uzstādītās dzinēja jaudas kilovatos reizinājums.

4.   Katrai dalībvalstij jāaprēķina šāds daudzums:

| a) | kilovatdienu kopskaits katram gadam kā kilovatdienu summa, kas aprēķināta 3. punkta d) apakšpunktā; |
| --- | --- |

a)

kilovatdienu kopskaits katram gadam kā kilovatdienu summa, kas aprēķināta 3. punkta d) apakšpunktā;

| b) | vidējais kilovatdienu skaits periodā no 2002. gada līdz 2004. gadam. |
| --- | --- |

b)

vidējais kilovatdienu skaits periodā no 2002. gada līdz 2004. gadam.

5.   Katra dalībvalsts nodrošina, ka kilovatdienu skaits 2005. gadā kuģiem, kas kuģo ar attiecīgās valsts karogu vai ir reģistrēti Kopienā, nepārsniedz 40 % no 2004. gada dienu skaita, kā aprēķināts 4. punkta a) apakšpunktā.

6.   5. pantā minēto kilovatdienu maksimālo skaitu Komisija, pamatojoties uz ZZTEK ieteikumu par plānoto Ziemeļjūras tūbīšu daudzumu 2004. gadā, pārskatīs tik drīz, cik vien iespējams, un ne vēlāk kā 2005. gada 15. maijā, saskaņā ar šādiem noteikumiem:

| a) | ja ZZTEK novērtē, ka 2004. gada Ziemeļjūras tūbīšu mazuļu daudzums ir 500 000 vai vairāk miljoni īpatņu 0 vecumā, ierobežojumus kilovatdienās atlikušajam 2005. gadam nepiemēro; |
| --- | --- |

a)

ja ZZTEK novērtē, ka 2004. gada Ziemeļjūras tūbīšu mazuļu daudzums ir 500 000 vai vairāk miljoni īpatņu 0 vecumā, ierobežojumus kilovatdienās atlikušajam 2005. gadam nepiemēro;

| b) | ja ZZTEK novērtē, ka 2004. gada Ziemeļjūras tūbīšu mazuļu daudzums ir no 300 000 miljoniem līdz 500 000 miljoniem īpatņu 0 vecumā, kilovatdienu skaits nepārsniedz 2003. gada līmeni, kā aprēķināts 4. punkta a) apakšpunktā; |
| --- | --- |

b)

ja ZZTEK novērtē, ka 2004. gada Ziemeļjūras tūbīšu mazuļu daudzums ir no 300 000 miljoniem līdz 500 000 miljoniem īpatņu 0 vecumā, kilovatdienu skaits nepārsniedz 2003. gada līmeni, kā aprēķināts 4. punkta a) apakšpunktā;

| c) | ja ZZTEK novērtē, ka 2004. gada Ziemeļjūras tūbīšu mazuļu daudzums ir mazāks par 300 000 miljoniem īpatņu 0 vecumā, zveja ar dziļūdens trali, vadu vai līdzīgiem buksēšanas rīkiem, kuru tīkla acs lielums ir mazāks par 16 mm, 2005. gada atlikušajā laikposmā būs aizliegta. Tomēr, lai kontrolētu tūbīšu krājumus Ziemeļjūrā un Skageraka apgabalā un zvejas aizliegšanas sekas, ierobežota zveja būs atļauta. Šim nolūkam saistītās dalībvalstis sadarbībā ar Komisiju izstrādās plānu zvejas uzraudzībai. |
| --- | --- |

c)

ja ZZTEK novērtē, ka 2004. gada Ziemeļjūras tūbīšu mazuļu daudzums ir mazāks par 300 000 miljoniem īpatņu 0 vecumā, zveja ar dziļūdens trali, vadu vai līdzīgiem buksēšanas rīkiem, kuru tīkla acs lielums ir mazāks par 16 mm, 2005. gada atlikušajā laikposmā būs aizliegta. Tomēr, lai kontrolētu tūbīšu krājumus Ziemeļjūrā un Skageraka apgabalā un zvejas aizliegšanas sekas, ierobežota zveja būs atļauta. Šim nolūkam saistītās dalībvalstis sadarbībā ar Komisiju izstrādās plānu zvejas uzraudzībai.

---

VI PIELIKUMS

I DAĻA

LICENČU UN ZVEJAS ATĻAUJU KVANTITATĪVIE IEROBEŽOJUMI KOPIENAS KUĢIEM, KAS ZVEJO TREŠĀS VALSTS ŪDEŅOS

| Zvejas apgabals | Zveja | Licenču skaits | Licenču sadalījums starp dalībvalstīm | Maksimālais klātesošo kuģu skaits jebkurā laikā |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Norvēģijas ūdeņi un zvejniecības zonas ap Jana Majena salu | Siļķe, uz ziemeļiem no 62°00′N | 75 | DK: 26, DE: 5, FR: 1, IRL: 7, NL: 9, SW: 10, UK: 17 | 55 |
| Bentiskās sugas, uz ziemeļiem no 62°00′N | 80 | FR: 18, PT: 9, DE: 16, ES: 20, UK: 14, IRL: 1 | 50 |
| Skumbrija, uz dienvidiem no 62°00′N, riņķvadu zveja | 11 | DE: 1 (1), DK: 26 (1), FR: 2 (1), NL: 1 (1) | nav būtisks |
| Skumbrija, uz dienvidiem no 62°00′N, traļa zveja | 19 | | nav būtisks |
| Skumbrija, uz ziemeļiem no 62°00′N, riņķvadu zveja | 11 (2) | DK: 11 | nav būtisks |
| Rūpnieciskās sugas, uz dienvidiem no 62°00′N | 480 | DK: 450, UK: 30 | 150 |
| Farēru salu ūdeņi | Visu veidu zveja ar traļiem, kuru zonā starp 12. un 21. jūdzi no Farēru salu bāzes līnijām veic kuģi, kas nav garāki par 180 pēdām | 26 | BE: 0, DE: 4, FR: 4, UK: 18 | 13 |
| Specializētā mencas un pikšas zveja ar minimālo tīkla aci 135 mm apgabalā uz dienvidiem no 62°28′N un uz austrumiem no 6°30′W | 8 (3) | | 4 |
| Zveja ar trali 21 jūdzi laukā no Farēru bāzes līnijas. Laika posmos no 1. marta līdz 31. martam un no 1. oktobra līdz 31. decembrim šie kuģi var darboties apgabalos starp 61°20′N un 62°00′N un starp 12. un 21. jūdzi no bāzes līnijām. | 70 | BE: 0, DE: 10, FR: 40, UK: 20 | 26 |
| Traļa zvejas vietas zilajai jūras līdakai ar minimālo tīkla aci 100mm apgabalā uz dienvidiem no 61°30′N un uz rietumiem no 9°00′W, un apgabalā starp 7°00′W un 9°00′W uz dienvidiem no 60°30′Z, un apgabalā uz dienvidrietumiem no līnijas starp 60°30′N, 7°00′W un 60°00′N, 6°00′W. | 70 | DE: 8 (4), FR: 12 (4), UK: 0 (4) | 20 (5) |
| Specializētā traļa zveja saidai ar minimālo tīkla acs izmēru 120 mm un ar iespēju lietot apaļās siksnas ap traļa āmi. | 70 | | 22 (5) |
| Putasu zveja. Četri kuģi var palielināt licenču kopskaitu, lai veidotu pārus, Farēru iestādēm ieviešot speciālus pieejas noteikumus apgabaliem, ko sauc par “putasu galvenajiem zvejas apgabaliem” | 34 | DE: 3, DK: 19, FR: 2, UK: 5, NL: 5 | 20 |
| Zveja ar āķa rīkiem | 10 | UK: 10 | 6 |
| Skumbrijas zveja | 12 | DK: 12 | 12 |
| Siļķes zveja uz ziemeļiem no 62°N | 21 | DE: 1, DK: 7, FR: 0, UK: 5, IRL: 2, NL: 3, SW: 3 | 21 |
| Krievijas Federācijas ūdeņi | Visas zvejas | pm | | pm |
| Mencas zveja | 7 (6) | | pm |
| Šprotes zvejas | pm | | pm |

Zvejas apgabals

Zveja

Licenču skaits

Licenču sadalījums starp dalībvalstīm

Maksimālais klātesošo kuģu skaits jebkurā laikā

Norvēģijas ūdeņi un zvejniecības zonas ap Jana Majena salu

Siļķe, uz ziemeļiem no 62°00′N

75

DK: 26, DE: 5, FR: 1, IRL: 7, NL: 9, SW: 10, UK: 17

55

Bentiskās sugas, uz ziemeļiem no 62°00′N

80

FR: 18, PT: 9, DE: 16, ES: 20, UK: 14, IRL: 1

50

Skumbrija, uz dienvidiem no 62°00′N, riņķvadu zveja

11

DE: 1 (1), DK: 26 (1), FR: 2 (1), NL: 1 (1)

nav būtisks

Skumbrija, uz dienvidiem no 62°00′N, traļa zveja

19

nav būtisks

Skumbrija, uz ziemeļiem no 62°00′N, riņķvadu zveja

11 (2)

DK: 11

nav būtisks

Rūpnieciskās sugas, uz dienvidiem no 62°00′N

480

DK: 450, UK: 30

150

Farēru salu ūdeņi

Visu veidu zveja ar traļiem, kuru zonā starp 12. un 21. jūdzi no Farēru salu bāzes līnijām veic kuģi, kas nav garāki par 180 pēdām

26

BE: 0, DE: 4, FR: 4, UK: 18

13

Specializētā mencas un pikšas zveja ar minimālo tīkla aci 135 mm apgabalā uz dienvidiem no 62°28′N un uz austrumiem no 6°30′W

8 (3)

4

Zveja ar trali 21 jūdzi laukā no Farēru bāzes līnijas. Laika posmos no 1. marta līdz 31. martam un no 1. oktobra līdz 31. decembrim šie kuģi var darboties apgabalos starp 61°20′N un 62°00′N un starp 12. un 21. jūdzi no bāzes līnijām.

70

BE: 0, DE: 10, FR: 40, UK: 20

26

Traļa zvejas vietas zilajai jūras līdakai ar minimālo tīkla aci 100mm apgabalā uz dienvidiem no 61°30′N un uz rietumiem no 9°00′W, un apgabalā starp 7°00′W un 9°00′W uz dienvidiem no 60°30′Z, un apgabalā uz dienvidrietumiem no līnijas starp 60°30′N, 7°00′W un 60°00′N, 6°00′W.

70

DE: 8 (4), FR: 12 (4), UK: 0 (4)

20 (5)

Specializētā traļa zveja saidai ar minimālo tīkla acs izmēru 120 mm un ar iespēju lietot apaļās siksnas ap traļa āmi.

70

22 (5)

Putasu zveja. Četri kuģi var palielināt licenču kopskaitu, lai veidotu pārus, Farēru iestādēm ieviešot speciālus pieejas noteikumus apgabaliem, ko sauc par “putasu galvenajiem zvejas apgabaliem”

34

DE: 3, DK: 19, FR: 2, UK: 5, NL: 5

20

Zveja ar āķa rīkiem

10

UK: 10

6

Skumbrijas zveja

12

DK: 12

12

Siļķes zveja uz ziemeļiem no 62°N

21

DE: 1, DK: 7, FR: 0, UK: 5, IRL: 2, NL: 3, SW: 3

21

Krievijas Federācijas ūdeņi

Visas zvejas

pm

pm

Mencas zveja

7 (6)

pm

Šprotes zvejas

pm

pm

II DAĻA

LICENCES UN ZVEJAS ATĻAUJU KVANTITATĪVIE IEROBEŽOJUMI TREŠĀS VALSTS KUĢIEM, KAS ZVEJO KOPIENAS ŪDEŅOS

| Karoga valsts | Zveja | Licenču skaits | Maksimālais klātesošo kuģu skaits jebkurā laikā |
| --- | --- | --- | --- |
| Norvēģija | Siļķe, uz ziemeļiem no 62°00′N | 18 | 18 |
| Farēru salas | Skumbrija, VIa (uz ziemeļiem no 56° 30′N), VIIe,f,h, kumeļa skumbrija, IV, VIa (uz ziemeļiem no 56° 30′N), VIIe, f, h, siļķe Via (uz ziemeļiem no 56° 30′N) | 14 | 14 |
| Siļķe, uz ziemeļiem no 62°00′N | 21 | 21 |
| Siļķe, IIIa | 4 | 4 |
| Esmarka mencas un šprotes rūpnieciskā zveja, IV, VIa (uz ziemeļiem no 56° 30′N): tūbītes, IV (ieskaitot zivis, kas nozvejotas, zvejojot putasu). | 15 | 15 |
| Jūras līdaka un ilknis | 20 | 10 |
| Putasu, VIa (uz ziemeļiem no 56° 30′N), VIb, VII (uz rietumiem no 12° 00′W) | 20 | 20 |
| Zilā jūras līdaka | 16 | 16 |
| Siļķu haizivs (visās zonās, izņemot NAFO 3PS) | 3 | 3 |
| Krievijas Federācija | Siļķe, IIId (Zviedrijas ūdeņi) | pm | pm |
| Siļķe, IIId (Zviedrijas ūdeņi, nezvejas apstrādes kuģi) | pm | pm |
| Šprotes | 4 (7) | pm |
| Barbadosa | Tīģergarneles (8) (Franču Gviānas ūdeņi) | 5 | pm (9) |
| Lutjānzivs (10) (Franču Gviānas ūdeņi) | 5 | pm |
| Gviāna | Tīģergarneles (11) (Franču Gviānas ūdeņi) | pm | pm (12) |
| Surinama | Tīģergarneles (11) (Franču Gviānas ūdeņi) | 5 | pm (13) |
| Trinidada un Tobago | Tīģergarneles (11) (Franču Gviānas ūdeņi) | 8 | pm (14) |
| Japāna | Tunzivs (15) (Franču Gviānas ūdeņi) | pm | |
| Koreja | Tunzivs (16) (Franču Gviānas ūdeņi) | pm | pm (11) |
| Venecuēla | Lutjānzivis (11) (Franču Gviānas ūdeņi) | 41 | pm |
| Haizivis (11) (Franču Gviānas ūdeņi) | 4 | pm |

Karoga valsts

Zveja

Licenču skaits

Maksimālais klātesošo kuģu skaits jebkurā laikā

Norvēģija

Siļķe, uz ziemeļiem no 62°00′N

18

18

Farēru salas

Skumbrija, VIa (uz ziemeļiem no 56° 30′N), VIIe,f,h, kumeļa skumbrija, IV, VIa (uz ziemeļiem no 56° 30′N), VIIe, f, h, siļķe Via (uz ziemeļiem no 56° 30′N)

14

14

Siļķe, uz ziemeļiem no 62°00′N

21

21

Siļķe, IIIa

4

4

Esmarka mencas un šprotes rūpnieciskā zveja, IV, VIa (uz ziemeļiem no 56° 30′N): tūbītes, IV (ieskaitot zivis, kas nozvejotas, zvejojot putasu).

15

15

Jūras līdaka un ilknis

20

10

Putasu, VIa (uz ziemeļiem no 56° 30′N), VIb, VII (uz rietumiem no 12° 00′W)

20

20

Zilā jūras līdaka

16

16

Siļķu haizivs (visās zonās, izņemot NAFO 3PS)

3

3

Krievijas Federācija

Siļķe, IIId (Zviedrijas ūdeņi)

pm

pm

Siļķe, IIId (Zviedrijas ūdeņi, nezvejas apstrādes kuģi)

pm

pm

Šprotes

4 (7)

pm

Barbadosa

Tīģergarneles (8) (Franču Gviānas ūdeņi)

5

pm (9)

Lutjānzivs (10) (Franču Gviānas ūdeņi)

5

pm

Gviāna

Tīģergarneles (11) (Franču Gviānas ūdeņi)

pm

pm (12)

Surinama

Tīģergarneles (11) (Franču Gviānas ūdeņi)

5

pm (13)

Trinidada un Tobago

Tīģergarneles (11) (Franču Gviānas ūdeņi)

8

pm (14)

Japāna

Tunzivs (15) (Franču Gviānas ūdeņi)

pm

Koreja

Tunzivs (16) (Franču Gviānas ūdeņi)

pm

pm (11)

Venecuēla

Lutjānzivis (11) (Franču Gviānas ūdeņi)

41

pm

Haizivis (11) (Franču Gviānas ūdeņi)

4

pm

III DAĻA

DEKLARĀCIJA SASKAŅĀ AR 15. PANTA 2. PUNKTU

Image

---

(1)  Šī pārdale ir spēkā riņķvada un traļa zvejai.

(2)  No 11 licencēm skumbriju riņķvada zvejai uz dienvidiem no 62°00′N.

(3)  Atbilstoši 1999. gada Saskaņoto secinājumu protokolam skaitliskie rādītāji specializētajai mencas un pikšas zvejai ir iekļauti skaitliskajos rādītājos “Visu veidu zveja ar traļiem, kuru zonā starp 12. un 21. jūdzi no Farēru salu bāzes līnijām veic kuģi, kas nav garāki par 180 pēdām”.

(4)  Šie skaitliskie rādītāji attiecas uz maksimālo klātesošo kuģu skaitu jebkurā laikā.

(5)  Šie skaitliskie rādītāji ir iekļauti skaitliskajos rādītājos “Zveja ar trali 21 jūdzi ārpus Farēru bāzes līnijas”.

(6)  Attiecas tikai uz kuģiem ar Latvijas karogu.

(7)  Attiecas tikai uz Eiropas Kopienas Latvijas zonas ūdeņiem.

(8)  Licences, kas attiecas uz garneļu zvejniecību Francijas Gviānā ir jāizsniedz, pamatojoties uz trešās valsts iesniegto plānu, ko apstiprina Komisija. Katras licences derīguma termiņam ir jābūt ierobežotam saskaņā ar iesniegto plānu, uz ko pamatojoties tika izsniegta licence.

(9)  Ikgadējais dienu skaits jūrā ir ierobežots līdz 200.

(10)  Zvejošanai tikai ar āķu jedām un slazdiem vai āķu jedām un tīkliem ar acu izmēru vismaz 100 mm dziļumos, kas lielāki par 30 m (haizivīm). Lai izsniegtu šādu licenci, ir jāpierāda, ka pastāv juridisks līgums starp kuģa īpašnieku, kas piesakās licencei, un apstrādes uzņēmumu, kas atrodas Francijas Gviānā, un ka tas ietver saistības ar vismaz 75 % no valsts lomiem vai vismaz 50 % haizivju lomiem, ko veic minētais kuģis šajā apvidū, kas tadā veidā nodrošina, ka uzņēmums var tos pārstrādāt.

Augstāk minētajam kontraktam ir jābūt Francijas varas iestāžu apstiprinātam, nodrošinot, ka tas ir savienojams ar līguma slēdzēja rūpnīcas pārstrādes jaudu un Francijas Gviānas ekonomiskās attīstības mērķiem. Līguma kopijai ir jābūt pievienotai licences pieteikumam.

Ja augstākminētais apstiprinājums ir noraidīts, Francijas varas iestādēm ir jāinformē iesaistītā līguma puse un Komisija par šādu atteikumu un jānorāda tā iemesli.

(11)  Attiecas no 2005. gada 1. janvāra līdz 30. aprīlim.

(12)  Nav zivsaimniecības pārrunu secinājumu ar Norvēģiju 2005. gadam.

(13)  Ikgadējais dienu skaits jūrā ir ierobežots līdz 200.

(14)  Ikgadējais dienu skaits jūrā ir ierobežots līdz 350.

(15)  Zvejošanai tikai ar āķu jedām.

(16)  Of which at any given time a max. of 10 for vessels fishing cod with gillnets.

---

VII PIELIKUMS

I DAĻA

INFORMĀCIJA, KAS JĀIERAKSTA KUĢA ŽURNĀLĀ

Zvejojot 200 jūras jūdžu zonā no to Kopienas dalībvalstu krastiem, uz kuriem attiecas Kopienas zvejas noteikumi, pēc šādiem notikumiem, kuģa žurnālā nekavējoties jāieraksta šāda informācija:

Pēc katras nozvejas:

1.1.   katras nozvejotās sugas daudzums (dzīvsvars kilogramos);

1.2.   iemetiena datums un laiks;

1.3.   ģeogrāfiskais stāvoklis, kurā tika veikta nozveja;

1.4.   lietotā zvejas metode.

Pēc katras pārkraušanas no vai uz citu kuģi:

2.1.   norāde “saņemts no” vai “pārkrauts uz”;

2.2.   katras pārkrautās sugas daudzums (dzīvsvars kilogramos);

2.3.   kuģa, uz kuru, vai no kura pārkrāva, nosaukums, ārējie identifikācijas burti un skaitļi.

2.4.   mencu pārkraušana nav atļauta.

Pēc katras piestāšanas Kopienas ostā:

3.1.   ostas nosaukums;

3.2.   katras izkrautās sugas daudzums (dzīvsvars kilogramos).

Pēc katras informācijas pārraides Eiropas Kopienas Komisijai:

4.1.   pārraides datums un laiks;

4.2.   ziņojuma veids: IN, OUT, ICES, WKL vai 2 WKL;

4.3.   radio pārraides gadījumā: radio stacijas nosaukums.

II DAĻA

KUĢA ŽURNĀLA LAPA

Image

---

VIII PIELIKUMS

KOMISIJAI PAREDZĒTĀS INFORMĀCIJAS SNIEGŠANAS SATURS UN MODALITĀTES

Informācija, kas sniedzama Eiropas Kopienas Komisijai un tās sniegšanas laika grafiks ir šādi:

1.1.   Katrā gadījumā, kad kuģis ienāk 200 jūras jūdžu zonā pie tās Kopienas dalībvalsts krastiem, uz kuru attiecas Kopienas zvejas noteikumi:

| a) | informāciju, kas noteikta 1.5. punktā; |
| --- | --- |

a)

informāciju, kas noteikta 1.5. punktā;

| b) | kravas telpā esošo zivju sugu daudzumu (kilogramos); |
| --- | --- |

b)

kravas telpā esošo zivju sugu daudzumu (kilogramos);

| c) | datumu un ICES apgabalu, kurā kapteinis plāno uzsākt zveju. |
| --- | --- |

c)

datumu un ICES apgabalu, kurā kapteinis plāno uzsākt zveju.

Ja zvejas darbību veikšanai noteiktajā dienā nepieciešams vairākkārt ienākt zonās, kas minētas 1.1. punktā, pietiek ar vienu paziņojumu pirmajā ienākšanas reizē.

1.2.   Katrā gadījumā, kad kuģis atstāj 1.1. punktā minēto zonu:

| a) | informāciju, kas minēta 1.5. punktā; |
| --- | --- |

a)

informāciju, kas minēta 1.5. punktā;

| b) | kravas telpā esošo zivju sugu daudzumu (kilogramos); |
| --- | --- |

b)

kravas telpā esošo zivju sugu daudzumu (kilogramos);

| c) | kopš pēdējās informācijas sniegšanas katras nozvejotās sugas daudzumu (dzīvsvaru kilogramos); |
| --- | --- |

c)

kopš pēdējās informācijas sniegšanas katras nozvejotās sugas daudzumu (dzīvsvaru kilogramos);

| d) | ICES apgabalu, kurā tika veiktas nozvejas; |
| --- | --- |

d)

ICES apgabalu, kurā tika veiktas nozvejas;

| e) | kopš kuģa ienākšanas zonā to sugu daudzumu (dzīvsvars kilogramos), kas tika pārkrauts uz un/vai no citiem kuģiem, un to kuģu identifikāciju, uz kuriem tika veikta pārkraušana; |
| --- | --- |

e)

kopš kuģa ienākšanas zonā to sugu daudzumu (dzīvsvars kilogramos), kas tika pārkrauts uz un/vai no citiem kuģiem, un to kuģu identifikāciju, uz kuriem tika veikta pārkraušana;

| f) | kopš kuģa ienākšanas zonā, to sugu daudzumus (dzīvsvaru kilogramos), kas tika izkrauti Kopienas ostās. |
| --- | --- |

f)

kopš kuģa ienākšanas zonā, to sugu daudzumus (dzīvsvaru kilogramos), kas tika izkrauti Kopienas ostās.

Ja zvejas darbību veikšanai noteiktajā dienā nepieciešams vairākkārt ienākt zonās, kas minētas 1.1. punktā, pietiek ar vienu paziņojumu pirmajā ienākšanas reizē.

1.3.   Ar trīs dienu intervāliem, sākot ar trešo dienu pēc kuģa pirmās ienākšanas 1.1. punktā minētajās zonās, zvejojot siļķes, skumbrijas, un ar iknedēļu intervāliem, sākot ar septīto dienu pēc kuģa pirmās ienākšanas 1.1. punktā minētajās zonās, zvejojot visas citas sugas, izņemot siļķes un skumbrijas:

| a) | informāciju, kas noteikta 1.5. punktā; |
| --- | --- |

a)

informāciju, kas noteikta 1.5. punktā;

| b) | kopš pēdējās pārraides katras nozvejotās sugas daudzumus (dzīvsvaru kilogramos); |
| --- | --- |

b)

kopš pēdējās pārraides katras nozvejotās sugas daudzumus (dzīvsvaru kilogramos);

| c) | ICES apgabalu, kurā tika veikta nozveja. |
| --- | --- |

c)

ICES apgabalu, kurā tika veikta nozveja.

1.4.   Katrā gadījumā, kad kuģis pārvietojas no viena ICES apgabala uz citu:

| a) | informāciju, kas noteikta 1.5. punktā; |
| --- | --- |

a)

informāciju, kas noteikta 1.5. punktā;

| b) | kopš pēdējās informācijas sniegšanas katras nozvejotās sugas daudzumus (dzīvsvaru kilogramos); |
| --- | --- |

b)

kopš pēdējās informācijas sniegšanas katras nozvejotās sugas daudzumus (dzīvsvaru kilogramos);

| c) | ICES apgabalu, kurā tika veikta nozveja. |
| --- | --- |

c)

ICES apgabalu, kurā tika veikta nozveja.

| a) | nosaukumu, starptautisko radio kodu, identifikācijas burtus uz kuģa korpusa un numurus, un kuģa kapteiņa vārdu; |
| --- | --- |

a)

nosaukumu, starptautisko radio kodu, identifikācijas burtus uz kuģa korpusa un numurus, un kuģa kapteiņa vārdu;

| b) | licences numuru, ja kuģim ir licence; |
| --- | --- |

b)

licences numuru, ja kuģim ir licence;

| c) | attiecīgā reisa ziņojuma kārtas numuru; |
| --- | --- |

c)

attiecīgā reisa ziņojuma kārtas numuru;

| d) | ziņojuma veida identifikāciju; |
| --- | --- |

d)

ziņojuma veida identifikāciju;

| e) | datumu, laiku un kuģa ģeogrāfisko stāvokli. |
| --- | --- |

e)

datumu, laiku un kuģa ģeogrāfisko stāvokli.

2.1.   Informācija, kas minēta 1. punktā, jāpārraida Eiropas Kopienu Komisijai Briselē, izmantojot teleksu (SAT COM C 420599543 FISH), elektronisko pastu (FISHERIES-telecom@cec.eu.int) vai vienu no radio stacijām, kas uzskaitītas zemāk 3. punktā, un tādā veidā, kā norādīts 4. punktā.

2.2.   Ja kādu force majeure apstākļu dēļ kuģis nespēj pārraidīt ziņojumu, to šā kuģa pilnvarots var pārraidīt kāds cits kuģis.

| Radio stacijas nosaukums | Radio stacijas starptautiskais kods |
| --- | --- |
| Lyngby | OXZ |
| Land's End | GLD |
| Valentia | EJK |
| Malin Head | EJM |
| Torshavn | OXJ |
| Bergen | LGN |
| Farsund | LGZ |
| Florø | LGL |
| Rogaland | LGQ |
| Tjøme | LGT |
| Ålesund | LGA |
| Ørlandet | LFO |
| Bodø | LPG |
| Svalbard | LGS |
| Blåvand | OXB |
| Gryt | GRYT RADIO |
| Göteborg | SOG |
| Turku | OFK |

Radio stacijas nosaukums

Radio stacijas starptautiskais kods

Lyngby

OXZ

Land's End

GLD

Valentia

EJK

Malin Head

EJM

Torshavn

OXJ

Bergen

LGN

Farsund

LGZ

Florø

LGL

Rogaland

LGQ

Tjøme

LGT

Ålesund

LGA

Ørlandet

LFO

Bodø

LPG

Svalbard

LGS

Blåvand

OXB

Gryt

GRYT RADIO

Göteborg

SOG

Turku

OFK

4.   Ziņojumu veids

Informācijā, kas minēta 1. punktā, jāiekļauj sīkas, precīzas ziņas, ko jānorāda šādā secībā:

| — | kuģa nosaukums; |
| --- | --- |

—

kuģa nosaukums;

| — | starptautiska radio pazīšanās zīme; |
| --- | --- |

—

starptautiska radio pazīšanās zīme;

| — | identifikācijas burti un numuri uz kuģa korpusa; |
| --- | --- |

—

identifikācijas burti un numuri uz kuģa korpusa;

| — | attiecīgā reisa ziņojuma kārtas numurs; |
| --- | --- |

—

attiecīgā reisa ziņojuma kārtas numurs;

| — | ziņojuma veida norāde atbilstīgi šādam kodam:






  — | ziņojums, ienākot kādā no 1.1. punktā minētajām zonām: “IN”, |
| --- | --- | --- |

—

ziņojuma veida norāde atbilstīgi šādam kodam:

—

ziņojums, ienākot kādā no 1.1. punktā minētajām zonām: “IN”,

| — | ziņojums, atstājot kādu no 1.1. punktā minētajām zonām: “OUT”, |
| --- | --- |

—

ziņojums, atstājot kādu no 1.1. punktā minētajām zonām: “OUT”,

| — | ziņojums, pārvietojoties no viena ICES apgabala uz citu: “ICES”, |
| --- | --- |

—

ziņojums, pārvietojoties no viena ICES apgabala uz citu: “ICES”,

| — | iknedēļas ziņojums: “WKL”, |
| --- | --- |

—

iknedēļas ziņojums: “WKL”,

| — | trīs dienu ziņojums: “2 WKL”; |
| --- | --- |

—

trīs dienu ziņojums: “2 WKL”;

| — | datums, laiks un ģeogrāfiskais stāvoklis; |
| --- | --- |

—

datums, laiks un ģeogrāfiskais stāvoklis;

| — | ICES apgabali/zonas, kurās nolemts uzsākt zveju; |
| --- | --- |

—

ICES apgabali/zonas, kurās nolemts uzsākt zveju;

| — | datums, kurā nolemts uzsākt zveju; |
| --- | --- |

—

datums, kurā nolemts uzsākt zveju;

| — | kravas telpā esošo zivju sugu daudzums (dzīvsvars kilogramos), lietojot kodu, kas minēts 5. punktā; |
| --- | --- |

—

kravas telpā esošo zivju sugu daudzums (dzīvsvars kilogramos), lietojot kodu, kas minēts 5. punktā;

| — | kopš pēdējās pārraides nozvejoto zivju sugu daudzumi (dzīvsvars kilogramos), lietojot kodu, kas minēts 5. punktā; |
| --- | --- |

—

kopš pēdējās pārraides nozvejoto zivju sugu daudzumi (dzīvsvars kilogramos), lietojot kodu, kas minēts 5. punktā;

| — | ICES apgabli/ zonas, kurās veikta nozveja; |
| --- | --- |

—

ICES apgabli/ zonas, kurās veikta nozveja;

| — | kopš pēdējās pārraides katras pārkrautās sugas daudzums (dzīvsvars kilogramos) uz un/vai no cita kuģa; |
| --- | --- |

—

kopš pēdējās pārraides katras pārkrautās sugas daudzums (dzīvsvars kilogramos) uz un/vai no cita kuģa;

| — | kuģa uz kuru un/ vai no kura tika veikta pārkraušana nosaukums un starptautiskais radio pazīšanās kods; |
| --- | --- |

—

kuģa uz kuru un/ vai no kura tika veikta pārkraušana nosaukums un starptautiskais radio pazīšanās kods;

| — | sugu daudzums (dzīvsvars kilogramos), kas kopš pēdējās pārraides tika izkrauts Kopienas ostā; |
| --- | --- |

—

sugu daudzums (dzīvsvars kilogramos), kas kopš pēdējās pārraides tika izkrauts Kopienas ostā;

| — | kuģa kapteiņa vārds. |
| --- | --- |

—

kuģa kapteiņa vārds.

5.   Kods, ko izmanto, lai noteiktu uz kuģa esošās sugas saskaņā ar 1.4. punktu:

| Beriksa (Beryx spp.), | ALF |
| --- | --- |
| Rietumatlantijas bute (Hippoglossoides platessoides), | PLA |
| Anšovs (Engraulis encrasicolus), | ANE |
| Jūrasvelns (Lophius spp.), | MNZ |
| Argentīna (Argentina silus), | ARG |
| Jūras plaudis (Brama brama), | POA |
| Milzu haizivs (Cetorinhus maximus), | BSK |
| Ogļzivs (Aphanopus carbo), | BSF |
| Zilā līdaka (Molva dypterygia), | BLI |
| Putasu (Micromesistius poutassou), | WHB |
| Xyphopenaeus kroyerii (Xyphopenaeus kroyerii), | BOB |
| Menca (Gadus morhua), | COD |
| Smilšu garnele (Crangon crangon), | CSH |
| Parastais kalmārs (Loligo spp.), | SQC |
| Dzeloņhaizivs (Squalus acanthias), | DGS |
| Bārdainais heks (Phycis spp.), | FOR |
| Grenlandes āte (Reinhardtius hippoglossoides), | GHL |
| Pikša (Melanogrammus aeglefinus), | HAD |
| Heks (Merluccius merluccius), | HKE |
| Āte (Hippoglossus hippoglossus), | HAL |
| Siļķe (Clupea harengus), | HER |
| Stavrida (Trachurus trachurus), | HOM |
| Līdaka (Molva molva), | LIN |
| Skumbrija (Scomber scombrus), | MAC |
| Smilšplekste (Lepidorhombus spp.), | LEZ |
| Ziemeļu garnele (Pandalus borealis), | PRA |
| Norvēģijas omārs (Nephrops norvegicus), | NEP |
| Norvēģijas menca (Trisopterus esmarkii), | NOP |
| Atlantijas lielgalvis (Hoplostethus atlanticus) | ORY |
| Citi, | OTH |
| Bute (Pleuronectes platessa), | PLE |
| Pollaks (Pollachius pollachius), | POL |
| Siļķu haizivs (Lamma nasus), | POR |
| Sarkanasaris (Sebastes spp.), | RED |
| Sarkanā karūsa (Pagellus bogaraveo), | SBR |
| Strupdeguņa garaste (Coryphaenoides rupestris), | RNG |
| Saida (Pollachius virens), | POK |
| Lasis (Salmo salar), | SAL |
| Tūbītes (Ammodytes spp.), | SAN |
| Sardīne (Sardina pilchardus), | PIL |
| Haizivs (Selachii, Pleurotremata), | SKH |
| Garnele (Penaeidae), | PEZ |
| Brētliņa (Sprattus sprattus), | SPR |
| Kalmārs (Illex spp.), | SQX |
| Tunzivs (Thunnidae), | TUN |
| Vēdzele (Brosme brosme), | USK |
| Merlangs (Merlangus merlangus), | WHG |
| Dzeltenastes plekste (Limanda ferruginea), | YEL |

Beriksa (Beryx spp.),

ALF

Rietumatlantijas bute (Hippoglossoides platessoides),

PLA

Anšovs (Engraulis encrasicolus),

ANE

Jūrasvelns (Lophius spp.),

MNZ

Argentīna (Argentina silus),

ARG

Jūras plaudis (Brama brama),

POA

Milzu haizivs (Cetorinhus maximus),

BSK

Ogļzivs (Aphanopus carbo),

BSF

Zilā līdaka (Molva dypterygia),

BLI

Putasu (Micromesistius poutassou),

WHB

Xyphopenaeus kroyerii (Xyphopenaeus kroyerii),

BOB

Menca (Gadus morhua),

COD

Smilšu garnele (Crangon crangon),

CSH

Parastais kalmārs (Loligo spp.),

SQC

Dzeloņhaizivs (Squalus acanthias),

DGS

Bārdainais heks (Phycis spp.),

FOR

Grenlandes āte (Reinhardtius hippoglossoides),

GHL

Pikša (Melanogrammus aeglefinus),

HAD

Heks (Merluccius merluccius),

HKE

Āte (Hippoglossus hippoglossus),

HAL

Siļķe (Clupea harengus),

HER

Stavrida (Trachurus trachurus),

HOM

Līdaka (Molva molva),

LIN

Skumbrija (Scomber scombrus),

MAC

Smilšplekste (Lepidorhombus spp.),

LEZ

Ziemeļu garnele (Pandalus borealis),

PRA

Norvēģijas omārs (Nephrops norvegicus),

NEP

Norvēģijas menca (Trisopterus esmarkii),

NOP

Atlantijas lielgalvis (Hoplostethus atlanticus)

ORY

Citi,

OTH

Bute (Pleuronectes platessa),

PLE

Pollaks (Pollachius pollachius),

POL

Siļķu haizivs (Lamma nasus),

POR

Sarkanasaris (Sebastes spp.),

RED

Sarkanā karūsa (Pagellus bogaraveo),

SBR

Strupdeguņa garaste (Coryphaenoides rupestris),

RNG

Saida (Pollachius virens),

POK

Lasis (Salmo salar),

SAL

Tūbītes (Ammodytes spp.),

SAN

Sardīne (Sardina pilchardus),

PIL

Haizivs (Selachii, Pleurotremata),

SKH

Garnele (Penaeidae),

PEZ

Brētliņa (Sprattus sprattus),

SPR

Kalmārs (Illex spp.),

SQX

Tunzivs (Thunnidae),

TUN

Vēdzele (Brosme brosme),

USK

Merlangs (Merlangus merlangus),

WHG

Dzeltenastes plekste (Limanda ferruginea),

YEL

---

IX PIELIKUMS

SUGU SARAKSTS

| Vispārīgs latvisks nosaukums | Zinātniskais nosaukums | 3-Alpha kods |
| --- | --- | --- |
| Bentiskās zivis |
| Atlantijas menca | Gadus morhua | COD |
| Pikša | Melanogrammus aeglefinus | HAD |
| Atlantijas Atlantijas jūras asari | Sebastes sp. | RED |
| Zeltainie Atlantijas jūras asari | Sebastes marinus | REG |
| Knābjmutes jūras asaris | Sebastes mentella | REB |
| Sebastes fasciatus | Sebastes fasciatus | REN |
| Sudrabheks | Merluccius bilinearis | HKS |
| Sarkanais heks (1) | Urophycis chuss | HKR |
| Pollaks (=saida) | Pollachius virens | POK |
| Paltuss | Hippoglossoides platessoides | PLA |
| Sarkanā plekste | Glyptocephalus cynoglossus | WIT |
| Dzeltenastes plekste | Limanda ferruginea | YEL |
| Grenlandes āte | Reinharditius hippoglossoides | GHL |
| Atlantiskā āte | Hippoglossus hippoglossus | HAL |
| Ziemas plekste | Pseudopleuronectes americanus | FLW |
| Vasaras plekste | Paralichthys dentatus | FLS |
| Rombs | Scophthalmus aquosus | FLD |
| Plakanzivis (NS) | Pleuronectiformes | FLX |
| Amerikas jūras velns | Lophius americanus | ANG |
| Prionotus sp. | Prionotus sp. | SRA |
| Atlantijas tomkods | Microgadus tomcod | TOM |
| Zilā antimora | Antimora rostrata | ANT |
| Putasu | Micromesistius poutassou | WHB |
| Amerikas tautoga | Tautogolabrus adspersus | CUN |
| Vēdzele | Brosme brosme | USK |
| Grenlandes menca | Gadus ogac | GRC |
| Zilā jūras līdaka | Molva dypterygia | BLI |
| Līdaka | Molva molva | LIN |
| Jūras zaķis | Cyclopterus lumpus | LUM |
| Karaļzivs | Menticirrhus saxatilis | KGF |
| Raibā lodes zivs | Sphoeroides maculatus | PUF |
| Lucīši (NS) | Lycodes sp. | ELZ |
| Amerikas lucītis | Macrozoarces americanus | OPT |
| Polārā menca | Boreogadus saida | POC |
| Strupdeguņa garaste | Coryphaenoides rupestris | RNG |
| Markūrzivs | Macrourus berglax | RHG |
| Tūbītes | Ammodytes sp. | SAN |
| Jūras buļļi | Myoxocephalus sp. | SCU |
| Skapa | Stenotomus chrysops | SCP |
| Tautoga | Tautoga onitis | TAU |
| Tailzivs | Lopholatilus chamaeleonticeps | TIL |
| Baltais heks (1) | Urophycis tenuis | HKW |
| Vilkzivis (NS) | Anarhicas sp. | CAT |
| Atlantijas vilkzivs | Anarhichas lupus | CAA |
| Raibā vilkzivs | Anarhichas minor | CAS |
| Bentiskās zivis (NS) | | GRO |
| Pelāģiskās zivis |
| Siļķe | Clupea harengus | HER |
| Skumbrija | Scomber scombrus | MAC |
| Taukzivs | Peprilus triacanthus | BUT |
| Brevortija | Brevoortia tyrannus | MHA |
| Atlantijas skumbrijlīdaka | Scomberesox saurus | SAU |
| Rietumatlantijas anšovs | Anchoa mitchilli | ANB |
| Lufārs | Pomatomus saltatrix | BLU |
| Zirgkaranga | Caranx hippos | CVJ |
| Fregates tunzivs | Auxis thazard | FRI |
| Ķēniņmakrele | Scomberomourus cavalla | KGM |
| Lāsumainā makrele | Scomberomourus maculatus | SSM |
| Buriniekzivs | Istiophorus platypterus | SAI |
| Baltā marlīna | Tetrapturus albidus | WHM |
| Zilā marlīna | Makaira nigricans | BUM |
| Zobenzivs | Xiphias gladius | SWO |
| Garenspuru tunzivs | Thunnus alalunga | ALB |
| Pelamīda | Sarda sarda | BON |
| Mazā tunzivs | Euthynnus alletteratus | LTA |
| Lielacu tunzivs | Thunnus obesus | BET |
| Ziemeļu tunzivs | Thunnus thynnus | BFT |
| Svītrainā tunzivs | Katsuwonus pelamis | SKJ |
| Dzeltenspuras tunzivs | Thunnus albacares | YFT |
| Tunzivis (NS) | Scombridae | TUN |
| Pelāģiskās zivis | | PEL |
| Bezmugurkaulnieki |
| Kalmārs Loligo pealei | Loligo pealei | SQL |
| Kalmārs Illex illecebrosus | Illex illecebrosus | SQI |
| Kalmāri (NS) | Loliginidae, Ommastrephidae | SQU |
| Taisnā makstgliemene | Ensis directus | CLR |
| Cietgliemene | Mercenaria mercenaria | CLH |
| Gliemene Arctica islandica | Arctica islandica | CLQ |
| Lielā smilšgliemene | Mya arenaria | CLS |
| Atlantijas makra | Spisula solidissima | CLB |
| Spisula polynyma | Spisula polynyma | CLT |
| Gliemenes (NS) | Prionodesmacea, Teleodesmacea | CLX |
| Karību ķemmīšgliemene | Argopecten irradians | SCB |
| Raibā ķemmīšgliemene | Argopecten gibbus | SCC |
| Islandes ķemmīšgliemene | Chylamys islandica | ISC |
| Placopecten magellanicus | Placopecten magellanicus | SCA |
| Kemmīšgliemenes (NS) | Pectinidae | SCX |
| Klusā okeāna austere | Crassostrea virginica | OYA |
| Vidusjūras ēdamgliemene | Mytilus edulis | MUS |
| Kroņgliemeži (NS) | Busycon sp. | WHX |
| Litorīnas (NS) | Littorina sp. | PER |
| Jūras mīkstmieši | Mollusca | MOL |
| Parastais krabis | Cancer irroratus | CRK |
| Zilais krabis | Callinectes sapidus | CRB |
| Zaļais krabis | Carcinus maenas | CRG |
| Ziemeļu krabis | Cancer borealis | CRJ |
| Baltais krabis | Chionoecetes opilio | CRQ |
| Sarkanais krabis | Geryon quinquedens | CRR |
| Karaliskais krabis | Lithodes maia | KCT |
| Jūras krabji | Reptantia | CRA |
| Amerikas omārs | Homarus americanus | LBA |
| Ziemeļu garnele | Pandalus borealis | PRA |
| Aukstūdens ziemeļgarnele | Pandalus montagui | AES |
| Tīģergarneles (NS) | Penaeus sp. | PEN |
| Ziemeļgarneles | Pandalus sp. | PAN |
| Jūras vēžveidīgie | Crustacea | CRU |
| Jūras ezis | Strongylocentrotus sp. | URC |
| Daudzsaru tārpi | Polycheata | WOR |
| Atlantijas zobenastis | Limulus polyphemus | HSC |
| Jūras bezmugurkaulnieki | Invertebrata | INV |
| Citas zivis |
| Vēderainā siļķe | Alosa pseudoharengus | ALE |
| Seriolas | Seriola sp. | AMX |
| Amerikas jūraszutis | Conger oceanicus | COA |
| Amerikas zutis | Anguilla rostrata | ELA |
| Myxine glutinosa | Myxine glutinosa | MYG |
| Amerikas palede | Alosa sapidissima | SHA |
| Argentīnas (NS) | Argentina sp. | ARG |
| Atlantijas bungzivs | Micropogonias undulatus | CKA |
| Atlantijas adatzivs | Strongylura marina | NFA |
| Atlantijas lasis | Salmo salar | SAL |
| Menidia menidia | Menidia menidia | SSA |
| Atlantijas diegsiļķe | Opisthonema oglinum | THA |
| Gludgalve | Alepocephalus bairdii | ALC |
| Lielā bungzivs | Pogonias cromis | BDM |
| Melnais jūras asaris | Centropristis striata | BSB |
| Vasaras palede | Alosa aestivalis | BBH |
| Moiva | Mallotus villosus | CAP |
| Palijas (NS) | Salvelinus sp. | CHR |
| Kobija | Rachycentron canadum | CBA |
| Pompano | Trachinotus carolinus | POM |
| Diegspuru palede | Dorosoma cepedianum | SHG |
| Pomadasīdas (NS) | Pomadasyidae | GRX |
| Cigoriņu palede | Alosa mediocris | SHH |
| Lākturzivs | Notoscopelus sp. | LAX |
| Kefales (NS) | Mugilidae | MUL |
| Ziemeļatlantijas sviestzivs | Peprilus alepidotus (=paru) | HVF |
| Cūkzivs | Orthopristis chrysoptera | PIG |
| Varavīksnes stinte | Osmerus mordax | SMR |
| Sarkanā bungzivs | Sciaenops ocellatus | RDM |
| Parastā jūras karūsa | Pagrus pagrus | RPG |
| Raupjā stavrida | Trachurus lathami | RSC |
| Smilšu asaris | Diplectrum formosum | PES |
| Aitgalve | Archosargus probatocephalus | SPH |
| Punktotā bungzivs | Leiostomus xanthurus | SPT |
| Lāsainā bungzivs | Cynoscion nebulosus | SWF |
| Cynoscion regalis | Cynoscion regalis | STG |
| Svītrainais asaris | Morone saxatilis | STB |
| Stores (NS) | Acipenseridae | STU |
| Atlantijas tarpūna | Tarpon (= megalops) atlanticus | TAR |
| Forele (NS) | Salmo sp. | TRO |
| Amerikas svītrainais asaris | Morone americana | PEW |
| Beriksas (NS) | Beryx sp. | ALF |
| Katrāns | Squalus acantias | DGS |
| Dzeloņzivis (NS) | Squalidae | DGX |
| Smilšu tīģerhaizivs | Odontaspis taurus | CCT |
| Siļķu haizivs | Lamna nasus | POR |
| Isurus oxyrinchus | Isurus oxyrinchus | SMA |
| Carcharhinus obscurus | Carcharhinus obscurus | DUS |
| Prionace glauca | Prionace glauca | BSH |
| Squaliformes | Squaliformes | SHX |
| Atlantijas aspurna haizivs | Rhizoprionodon terraenovae | RHT |
| Melnā haizivs | Centroscyllium fabricii | CFB |
| Grenlandes haizivs | Sonmnousus microcephalus | GSK |
| Milzu haizivs | Cetorhinus maximus | BSK |
| Rajas (NS) | Raja sp. | SKA |
| Ežu raja | Leucoraja erinacea | RJD |
| Ziemeļu raja | Amblyraja hyperborea | RJG |
| Dipturus laevis | Dipturus laevis | RJL |
| Acainā raja | Leucoraja ocellata | RJT |
| Ērkšķu raja | Amblyraja radiata | RJR |
| Gludā raja | Malcoraja senta | RJS |
| Bathyraja spinicauda | Bathyraja spinicauda | RJO |
| Zivis (NS) | | FIN |

Vispārīgs latvisks nosaukums

Zinātniskais nosaukums

3-Alpha kods

Bentiskās zivis

Atlantijas menca

Gadus morhua

COD

Pikša

Melanogrammus aeglefinus

HAD

Atlantijas Atlantijas jūras asari

Sebastes sp.

RED

Zeltainie Atlantijas jūras asari

Sebastes marinus

REG

Knābjmutes jūras asaris

Sebastes mentella

REB

Sebastes fasciatus

Sebastes fasciatus

REN

Sudrabheks

Merluccius bilinearis

HKS

Sarkanais heks (1)

Urophycis chuss

HKR

Pollaks (=saida)

Pollachius virens

POK

Paltuss

Hippoglossoides platessoides

PLA

Sarkanā plekste

Glyptocephalus cynoglossus

WIT

Dzeltenastes plekste

Limanda ferruginea

YEL

Grenlandes āte

Reinharditius hippoglossoides

GHL

Atlantiskā āte

Hippoglossus hippoglossus

HAL

Ziemas plekste

Pseudopleuronectes americanus

FLW

Vasaras plekste

Paralichthys dentatus

FLS

Rombs

Scophthalmus aquosus

FLD

Plakanzivis (NS)

Pleuronectiformes

FLX

Amerikas jūras velns

Lophius americanus

ANG

Prionotus sp.

Prionotus sp.

SRA

Atlantijas tomkods

Microgadus tomcod

TOM

Zilā antimora

Antimora rostrata

ANT

Putasu

Micromesistius poutassou

WHB

Amerikas tautoga

Tautogolabrus adspersus

CUN

Vēdzele

Brosme brosme

USK

Grenlandes menca

Gadus ogac

GRC

Zilā jūras līdaka

Molva dypterygia

BLI

Līdaka

Molva molva

LIN

Jūras zaķis

Cyclopterus lumpus

LUM

Karaļzivs

Menticirrhus saxatilis

KGF

Raibā lodes zivs

Sphoeroides maculatus

PUF

Lucīši (NS)

Lycodes sp.

ELZ

Amerikas lucītis

Macrozoarces americanus

OPT

Polārā menca

Boreogadus saida

POC

Strupdeguņa garaste

Coryphaenoides rupestris

RNG

Markūrzivs

Macrourus berglax

RHG

Tūbītes

Ammodytes sp.

SAN

Jūras buļļi

Myoxocephalus sp.

SCU

Skapa

Stenotomus chrysops

SCP

Tautoga

Tautoga onitis

TAU

Tailzivs

Lopholatilus chamaeleonticeps

TIL

Baltais heks (1)

Urophycis tenuis

HKW

Vilkzivis (NS)

Anarhicas sp.

CAT

Atlantijas vilkzivs

Anarhichas lupus

CAA

Raibā vilkzivs

Anarhichas minor

CAS

Bentiskās zivis (NS)

GRO

Pelāģiskās zivis

Siļķe

Clupea harengus

HER

Skumbrija

Scomber scombrus

MAC

Taukzivs

Peprilus triacanthus

BUT

Brevortija

Brevoortia tyrannus

MHA

Atlantijas skumbrijlīdaka

Scomberesox saurus

SAU

Rietumatlantijas anšovs

Anchoa mitchilli

ANB

Lufārs

Pomatomus saltatrix

BLU

Zirgkaranga

Caranx hippos

CVJ

Fregates tunzivs

Auxis thazard

FRI

Ķēniņmakrele

Scomberomourus cavalla

KGM

Lāsumainā makrele

Scomberomourus maculatus

SSM

Buriniekzivs

Istiophorus platypterus

SAI

Baltā marlīna

Tetrapturus albidus

WHM

Zilā marlīna

Makaira nigricans

BUM

Zobenzivs

Xiphias gladius

SWO

Garenspuru tunzivs

Thunnus alalunga

ALB

Pelamīda

Sarda sarda

BON

Mazā tunzivs

Euthynnus alletteratus

LTA

Lielacu tunzivs

Thunnus obesus

BET

Ziemeļu tunzivs

Thunnus thynnus

BFT

Svītrainā tunzivs

Katsuwonus pelamis

SKJ

Dzeltenspuras tunzivs

Thunnus albacares

YFT

Tunzivis (NS)

Scombridae

TUN

Pelāģiskās zivis

PEL

Bezmugurkaulnieki

Kalmārs Loligo pealei

Loligo pealei

SQL

Kalmārs Illex illecebrosus

Illex illecebrosus

SQI

Kalmāri (NS)

Loliginidae, Ommastrephidae

SQU

Taisnā makstgliemene

Ensis directus

CLR

Cietgliemene

Mercenaria mercenaria

CLH

Gliemene Arctica islandica

Arctica islandica

CLQ

Lielā smilšgliemene

Mya arenaria

CLS

Atlantijas makra

Spisula solidissima

CLB

Spisula polynyma

Spisula polynyma

CLT

Gliemenes (NS)

Prionodesmacea, Teleodesmacea

CLX

Karību ķemmīšgliemene

Argopecten irradians

SCB

Raibā ķemmīšgliemene

Argopecten gibbus

SCC

Islandes ķemmīšgliemene

Chylamys islandica

ISC

Placopecten magellanicus

Placopecten magellanicus

SCA

Kemmīšgliemenes (NS)

Pectinidae

SCX

Klusā okeāna austere

Crassostrea virginica

OYA

Vidusjūras ēdamgliemene

Mytilus edulis

MUS

Kroņgliemeži (NS)

Busycon sp.

WHX

Litorīnas (NS)

Littorina sp.

PER

Jūras mīkstmieši

Mollusca

MOL

Parastais krabis

Cancer irroratus

CRK

Zilais krabis

Callinectes sapidus

CRB

Zaļais krabis

Carcinus maenas

CRG

Ziemeļu krabis

Cancer borealis

CRJ

Baltais krabis

Chionoecetes opilio

CRQ

Sarkanais krabis

Geryon quinquedens

CRR

Karaliskais krabis

Lithodes maia

KCT

Jūras krabji

Reptantia

CRA

Amerikas omārs

Homarus americanus

LBA

Ziemeļu garnele

Pandalus borealis

PRA

Aukstūdens ziemeļgarnele

Pandalus montagui

AES

Tīģergarneles (NS)

Penaeus sp.

PEN

Ziemeļgarneles

Pandalus sp.

PAN

Jūras vēžveidīgie

Crustacea

CRU

Jūras ezis

Strongylocentrotus sp.

URC

Daudzsaru tārpi

Polycheata

WOR

Atlantijas zobenastis

Limulus polyphemus

HSC

Jūras bezmugurkaulnieki

Invertebrata

INV

Citas zivis

Vēderainā siļķe

Alosa pseudoharengus

ALE

Seriolas

Seriola sp.

AMX

Amerikas jūraszutis

Conger oceanicus

COA

Amerikas zutis

Anguilla rostrata

ELA

Myxine glutinosa

Myxine glutinosa

MYG

Amerikas palede

Alosa sapidissima

SHA

Argentīnas (NS)

Argentina sp.

ARG

Atlantijas bungzivs

Micropogonias undulatus

CKA

Atlantijas adatzivs

Strongylura marina

NFA

Atlantijas lasis

Salmo salar

SAL

Menidia menidia

Menidia menidia

SSA

Atlantijas diegsiļķe

Opisthonema oglinum

THA

Gludgalve

Alepocephalus bairdii

ALC

Lielā bungzivs

Pogonias cromis

BDM

Melnais jūras asaris

Centropristis striata

BSB

Vasaras palede

Alosa aestivalis

BBH

Moiva

Mallotus villosus

CAP

Palijas (NS)

Salvelinus sp.

CHR

Kobija

Rachycentron canadum

CBA

Pompano

Trachinotus carolinus

POM

Diegspuru palede

Dorosoma cepedianum

SHG

Pomadasīdas (NS)

Pomadasyidae

GRX

Cigoriņu palede

Alosa mediocris

SHH

Lākturzivs

Notoscopelus sp.

LAX

Kefales (NS)

Mugilidae

MUL

Ziemeļatlantijas sviestzivs

Peprilus alepidotus (=paru)

HVF

Cūkzivs

Orthopristis chrysoptera

PIG

Varavīksnes stinte

Osmerus mordax

SMR

Sarkanā bungzivs

Sciaenops ocellatus

RDM

Parastā jūras karūsa

Pagrus pagrus

RPG

Raupjā stavrida

Trachurus lathami

RSC

Smilšu asaris

Diplectrum formosum

PES

Aitgalve

Archosargus probatocephalus

SPH

Punktotā bungzivs

Leiostomus xanthurus

SPT

Lāsainā bungzivs

Cynoscion nebulosus

SWF

Cynoscion regalis

Cynoscion regalis

STG

Svītrainais asaris

Morone saxatilis

STB

Stores (NS)

Acipenseridae

STU

Atlantijas tarpūna

Tarpon (= megalops) atlanticus

TAR

Forele (NS)

Salmo sp.

TRO

Amerikas svītrainais asaris

Morone americana

PEW

Beriksas (NS)

Beryx sp.

ALF

Katrāns

Squalus acantias

DGS

Dzeloņzivis (NS)

Squalidae

DGX

Smilšu tīģerhaizivs

Odontaspis taurus

CCT

Siļķu haizivs

Lamna nasus

POR

Isurus oxyrinchus

Isurus oxyrinchus

SMA

Carcharhinus obscurus

Carcharhinus obscurus

DUS

Prionace glauca

Prionace glauca

BSH

Squaliformes

Squaliformes

SHX

Atlantijas aspurna haizivs

Rhizoprionodon terraenovae

RHT

Melnā haizivs

Centroscyllium fabricii

CFB

Grenlandes haizivs

Sonmnousus microcephalus

GSK

Milzu haizivs

Cetorhinus maximus

BSK

Rajas (NS)

Raja sp.

SKA

Ežu raja

Leucoraja erinacea

RJD

Ziemeļu raja

Amblyraja hyperborea

RJG

Dipturus laevis

Dipturus laevis

RJL

Acainā raja

Leucoraja ocellata

RJT

Ērkšķu raja

Amblyraja radiata

RJR

Gludā raja

Malcoraja senta

RJS

Bathyraja spinicauda

Bathyraja spinicauda

RJO

Zivis (NS)

FIN

---

(1)  Saskaņā ar STACRES 1970. gada sanāksmē pieņemto rekomendāciju (ICNAF Sarkanā grāmata, 1970, I daļa, 67. lpp.) Urophycis ģints heki ir šādi apzīmēti statistikas ziņojumiem: a) heks no zonu 1, 2 un 3 un iedalījumiem 4R, S, T un V ir jāapzīmē kā Baltais heks, Urophycis tenuis; b) heks, kas nozvejots ar āķu rīkiem, vai heks, kas lielāks par 55 cm, neatkarīgi, kā tas nozvejots, no iedalījumiem 4W un X, zonas 5 un statistiskā apgabals 6, ir apzīmējami kā baltie heki, Urophycis tenuis; c) izņemot, kā noteikts b) punktā, citi Urophycis ģints heki, kas nozvejoti iedalījumos W un X, zonā 5 un statistiskā apgabalā 6, ir uzskatāmi par sarkanajiem hekiem, Urophycis chuss.

---

X PIELIKUMS

ATĻAUTIE ĀMJA AUGŠPUSES APVALKI

1.   ICNAF tipa āmja augšpuses apvalki

ICNAF tipa āmja augšpuses apvalks ir taisnstūra tīkla gabals, ko pievieno traļa tīkla traļa āmja augšējai daļai, lai samazinātu un novērstu bojājumus tik ilgi, kamēr šāds tīkls atbilst šādiem nosacījumiem:

| a) | šim tīklam tīkla acs lielums ir ne mazāks par to, kāds norādīts traļa āmim 10. punktā; |
| --- | --- |

a)

šim tīklam tīkla acs lielums ir ne mazāks par to, kāds norādīts traļa āmim 10. punktā;

| b) | šo tīklu pie traļa āmja var nostiprināt tikai gar tīkla priekšējām un sānu apmalēm, un nekādā citā vietā, un tam ir jābūt nostiprinātam tādā veidā, ka tas paplašinās uz priekšu no sadales siksnas ne vairāk par četrām tīkla acīm un beidzas ne mazāk kā četras tīkla acis pirms mencu līnijas tīkla, kur sadales siksna netiek lietota, tīkls nedrīkst pārsniegt vairāk kā vienu trešdaļu no traļa āmja, kas nomērīts no ne vairāk kā četrām tīkla acīm mencu līnijas tīkla priekšā; |
| --- | --- |

b)

šo tīklu pie traļa āmja var nostiprināt tikai gar tīkla priekšējām un sānu apmalēm, un nekādā citā vietā, un tam ir jābūt nostiprinātam tādā veidā, ka tas paplašinās uz priekšu no sadales siksnas ne vairāk par četrām tīkla acīm un beidzas ne mazāk kā četras tīkla acis pirms mencu līnijas tīkla, kur sadales siksna netiek lietota, tīkls nedrīkst pārsniegt vairāk kā vienu trešdaļu no traļa āmja, kas nomērīts no ne vairāk kā četrām tīkla acīm mencu līnijas tīkla priekšā;

| c) | šī tīkla platums ir vismaz pusotra daļa no pārsegtās mencu līnijas tīkla platības, šādus platumus nomēra pie labējiem stūriem līdz traļa āmja garajai asij. |
| --- | --- |

c)

šī tīkla platums ir vismaz pusotra daļa no pārsegtās mencu līnijas tīkla platības, šādus platumus nomēra pie labējiem stūriem līdz traļa āmja garajai asij.

Image

2.   Daudzkārtīgs atlokveida āmja augšpuses apvalkis

Daudzkārtīgs atlokveida āmja augšpuses apvalkis ir noteikts kā tīkla daļa, kam visās tā daļās ir tīkla acis, kuru izmērs, neņemot vērā to, vai tīkla daļas ir sausas vai slapjas, ir ne mazākas kā traļa āmim, ar nosacījumu, ka:

| i) | katra tīkla daļa






  a) | ir nostiprināta aiz tās priekšējās apmales tikai pār traļa āmi pareizajos leņķos pret tā garo asi; |
| --- | --- | --- |

i)

katra tīkla daļa

a)

ir nostiprināta aiz tās priekšējās apmales tikai pār traļa āmi pareizajos leņķos pret tā garo asi;

| b) | ir vismaz tikpat plata cik traļa āmis (platumu nosaka no labējiem leņķiem līdz traļa āmja garajai asij pie piestiprinājuma vietas); un |
| --- | --- |

b)

ir vismaz tikpat plata cik traļa āmis (platumu nosaka no labējiem leņķiem līdz traļa āmja garajai asij pie piestiprinājuma vietas); un

| c) | nav garāka par desmit tīkla acīm; un |
| --- | --- |

c)

nav garāka par desmit tīkla acīm; un

| ii) | kopējais tādā veidā savienoto tīkla daļu garums nepārsniedz divas trešdaļas no traļa āmja garuma. |
| --- | --- |

ii)

kopējais tādā veidā savienoto tīkla daļu garums nepārsniedz divas trešdaļas no traļa āmja garuma.

Image

SLĪPĒTAIS AUGŠPUSES APVALKS

3.   Liels tīkla acs (modificēts slīpētais veids) āmja augšpuses apvalkis

Liels tīkla acu āmja augšpuses apvalks sastāv no taisnstūra tīkla gabala, kas taisīts no tāda paša vijuma materiāla kā traļa āmis vai no atsevišķa, bieza, nesamezglota vijuma materiāla, pievienots traļa āmja augšējās daļas aizmugurei un stiepjas pāri visai traļa āmja augšējai daļai, un satur visās tā daļās divreiz lielāku tīkla acs izmēru nekā traļa āmim, kad nomērīts sauss un nostiprināts pie traļa āmja gar priekšējām, sāna un aizmugures apmalēm, tīklojot tādā veidā, ka katra tīkla acs sakrīt ar četrām traļa āmja tīkla acīm.

Image

---

XI PIELIKUMS

MINIMĀLAIS ZIVS IZMĒRS (1)

| Sugas | Ķidātas zivis ar vai bez ādas, svaigas vai atdzesētas, sasaldētas vai sālītas. |
| --- | --- |
| Pilns | Bez galvas | Bez galvas un astes | Bez galvas un sadalītā veidā |
| Atlantijas menca | 41 cm | 27 cm | 22 cm | 27/25 cm (2) |
| Melnais paltuss | 30 cm | N/A | N/A | N/A |
| Rietumatlantijas bute | 25 cm | 19 cm | 15 cm | N/A |
| Dzeltenastes plekste | 25 cm | 19 cm | 15 cm | N/A |

Sugas

Ķidātas zivis ar vai bez ādas, svaigas vai atdzesētas, sasaldētas vai sālītas.

Pilns

Bez galvas

Bez galvas un astes

Bez galvas un sadalītā veidā

Atlantijas menca

41 cm

27 cm

22 cm

27/25 cm (2)

Melnais paltuss

30 cm

N/A

N/A

N/A

Rietumatlantijas bute

25 cm

19 cm

15 cm

N/A

Dzeltenastes plekste

25 cm

19 cm

15 cm

N/A

---

(1)  Zivs izmērs Atlantijas mencai attiecas uz garumu līdz astes spuras sazarojumu vietai, pārējām sugām — uz visu garumu.

(2)  Apakšējais izmērs svaigi sālītām zivīm.

---

XII PIELIKUMS

LOMA REĢISTRĒŠANA (KUĢA ŽURNĀLA IERAKSTI)

ZVEJAS KUĢA ŽURNĀLA IERAKSTI

| Informācijas veids | Standarta kods |
| --- | --- |
| Kuģa nosaukums | 01 |
| Kuģa valsts piederība | 02 |
| Kuģa reģistrācijas numurs | 03 |
| Reģistrācijas osta | 04 |
| Lietoto rīku veids (atsevišķs ieraksts dažādiem rīku veidiem) | 10 |
| Rīku veids | |
| Datums | |
| — diena | 20 |
| — mēnesis | 21 |
| — gads | 22 |
| Stāvoklis | |
| — platuma grāds | 31 |
| — garuma grāds | 32 |
| — statiskais apgabals | 33 |
| Lomu skaits 24 stundu periodā (1) | 40 |
| Stundu skaits 24 stundu periodā, kad zvejots ar rīkiem (1) | 41 |
| Sugu nosaukumi (II pielikums) | |
| Katras sugas ikdienas loms (dzīvsvars noapaļots metriskajās tonnās) | 50 |
| Ikdienas loms pa sugām patēriņam pārtikā | 61 |
| Ikdienas loms pa sugām pārstrādei | 62 |
| Ikdienas brāķētais loms pa sugām | 63 |
| Pārkraušanas vieta(-s) | 70 |
| Pārkraušanas datums(-i) | 71 |
| Kapteiņa paraksts | 80 |

Informācijas veids

Standarta kods

Kuģa nosaukums

01

Kuģa valsts piederība

02

Kuģa reģistrācijas numurs

03

Reģistrācijas osta

04

Lietoto rīku veids (atsevišķs ieraksts dažādiem rīku veidiem)

10

Rīku veids

Datums

— diena

20

— mēnesis

21

— gads

22

Stāvoklis

— platuma grāds

31

— garuma grāds

32

— statiskais apgabals

33

Lomu skaits 24 stundu periodā (1)

40

Stundu skaits 24 stundu periodā, kad zvejots ar rīkiem (1)

41

Sugu nosaukumi (II pielikums)

Katras sugas ikdienas loms (dzīvsvars noapaļots metriskajās tonnās)

50

Ikdienas loms pa sugām patēriņam pārtikā

61

Ikdienas loms pa sugām pārstrādei

62

Ikdienas brāķētais loms pa sugām

63

Pārkraušanas vieta(-s)

70

Pārkraušanas datums(-i)

71

Kapteiņa paraksts

80

RĪKU KODI

| Rīku kategorijas | Standarta saīsinājuma kods |
| --- | --- |
| Apkārtējie tīkli |
| Ar apkārtējiem vadiem (riņķvadiem) | PS |
| — Vienas laivas vadīti riņķvadi | PS1 |
| — Divu laivu vadīti riņķvadi | PS2 |
| Bez riņķvadiem (lampara) | LA |
| Vadu tīkli SB |
| Laivas vai kuģa vadi | SB/SV |
| — Dāņu vadi | SDN |
| — Skotu vadi | SSC |
| — Pāru vadi | SPR |
| Vadu tīkli (nav norādīti) | SX |
| Traļi |
| Lamatas | FPO |
| Grunts tralis | |
| — Apaļkoka tralis | TBB |
| — Dvīņu traļi (2) | OTB |
| — Pāru traļi | PTB |
| — Omāru traļi | TBN |
| — Garneļu traļi | TBS |
| — Grunts traļi (nav norādīti) | TB |
| Pelagiālais tralis | |
| — Dvīņu traļi | OTM |
| — Pāru traļi | PTM |
| — Garneļu traļi | TMS |
| — Pelagiālie traļi (nav norādīti) | TM |
| Dvīņu pāra traļi | OTT |
| Dvīņu traļi (nav norādīti) | OT |
| Pāru traļi (nav norādīti) | PT |
| Citi traļi (nav norādīti) | TX |
| Bagari |
| Laivu bagari | DRB |
| Rokas bagari | DRH |
| Tīklu ievilcēji |
| Pārnēsājami tīklu ievilcēji | LNP |
| Laivas darbināmi tīklu ievilcēji | LNB |
| No krasta darbināmi stacionāri tīkla ievilcēji | LNS |
| Tīklu ievilcēji (nav norādīti) | LN |
| Krītošie rīki |
| Metamie tīkli | FCN |
| Krītošie rīki (nav norādīti) | FG |
| Žaunu tīkli un samezglotie tīkli |
| Novietotās tīklu jedas (noenkurotās) | GNS |
| Driftertīkli | GND |
| Apņemošās tīklu jedas | GNC |
| Fiksētās tīklu jedas (uz stabiem) | GNF |
| Šķēršļu tīkli | GTR |
| Kombinētās tīklu jedas - Šķēršļu tīkli | GTN |
| Tīklu jedas un samezgloties tīkli (nav norādīti) | GEN |
| Tīklu jedas (nav norādīts) | GN |
| Murdi |
| Stacionāri atklāti trieciena tīkli | FPN |
| Riņķvadu tīkli | FYK |
| Kravas tīkliem | FSN |
| Šķēršļi, iežogojumi, aizsprosti u.t.t. | FWR |
| Gaisa slazdi | FAR |
| (Murdi (nav norādīti) | FIX |
| Āķi un virves |
| Gruntsmakšķeres un āķu makšķeres (ar roku vadāmas) (3) | LHP |
| Gruntsmakšķeres un āķu makšķeres (mehanizētas) (3) | LHM |
| (Novietotās troses (āķu jedu komplekts) | LLS |
| Dreifējošās āķu jedas | LLD |
| (Āķu jedas (nav precizētas) | LL |
| Traļa troses | LTL |
| (Āķi un virves (nav norādīti) (4) | LX |
| Saķere un ievainošana |
| Harpūnas | HAR |
| Ievākšanas aparāti |
| Pumpji | HMP |
| Mehanizētie bagari | HMD |
| Ievākšanas aparāti (nav norādīti) | HMX |
| Dažādi rīki
   (5) | MIS |
| Rekreācijas zvejas rīki | RG |
| Nezināmi vai nenorādīti rīki | NK |

Rīku kategorijas

Standarta saīsinājuma kods

Apkārtējie tīkli

Ar apkārtējiem vadiem (riņķvadiem)

PS

— Vienas laivas vadīti riņķvadi

PS1

— Divu laivu vadīti riņķvadi

PS2

Bez riņķvadiem (lampara)

LA

Vadu tīkli SB

Laivas vai kuģa vadi

SB/SV

— Dāņu vadi

SDN

— Skotu vadi

SSC

— Pāru vadi

SPR

Vadu tīkli (nav norādīti)

SX

Traļi

Lamatas

FPO

Grunts tralis

— Apaļkoka tralis

TBB

— Dvīņu traļi (2)

OTB

— Pāru traļi

PTB

— Omāru traļi

TBN

— Garneļu traļi

TBS

— Grunts traļi (nav norādīti)

TB

Pelagiālais tralis

— Dvīņu traļi

OTM

— Pāru traļi

PTM

— Garneļu traļi

TMS

— Pelagiālie traļi (nav norādīti)

TM

Dvīņu pāra traļi

OTT

Dvīņu traļi (nav norādīti)

OT

Pāru traļi (nav norādīti)

PT

Citi traļi (nav norādīti)

TX

Bagari

Laivu bagari

DRB

Rokas bagari

DRH

Tīklu ievilcēji

Pārnēsājami tīklu ievilcēji

LNP

Laivas darbināmi tīklu ievilcēji

LNB

No krasta darbināmi stacionāri tīkla ievilcēji

LNS

Tīklu ievilcēji (nav norādīti)

LN

Krītošie rīki

Metamie tīkli

FCN

Krītošie rīki (nav norādīti)

FG

Žaunu tīkli un samezglotie tīkli

Novietotās tīklu jedas (noenkurotās)

GNS

Driftertīkli

GND

Apņemošās tīklu jedas

GNC

Fiksētās tīklu jedas (uz stabiem)

GNF

Šķēršļu tīkli

GTR

Kombinētās tīklu jedas - Šķēršļu tīkli

GTN

Tīklu jedas un samezgloties tīkli (nav norādīti)

GEN

Tīklu jedas (nav norādīts)

GN

Murdi

Stacionāri atklāti trieciena tīkli

FPN

Riņķvadu tīkli

FYK

Kravas tīkliem

FSN

Šķēršļi, iežogojumi, aizsprosti u.t.t.

FWR

Gaisa slazdi

FAR

(Murdi (nav norādīti)

FIX

Āķi un virves

Gruntsmakšķeres un āķu makšķeres (ar roku vadāmas) (3)

LHP

Gruntsmakšķeres un āķu makšķeres (mehanizētas) (3)

LHM

(Novietotās troses (āķu jedu komplekts)

LLS

Dreifējošās āķu jedas

LLD

(Āķu jedas (nav precizētas)

LL

Traļa troses

LTL

(Āķi un virves (nav norādīti) (4)

LX

Saķere un ievainošana

Harpūnas

HAR

Ievākšanas aparāti

Pumpji

HMP

Mehanizētie bagari

HMD

Ievākšanas aparāti (nav norādīti)

HMX

Dažādi rīki
   (5)

MIS

Rekreācijas zvejas rīki

RG

Nezināmi vai nenorādīti rīki

NK

ZVEJAS KUĢU KODI

A.   Galvenie kuģu veidi

| FAO Kods | Kuģa veids |
| --- | --- |
| BO | Zivju aizsardzības kuģis |
| CO | Mācību zvejas kuģis |
| DB | Pārtrauktās bagarēšanas kuģis |
| DM | Nepārtrauktās bagarēšanas kuģis |
| DO | Bimtraleris |
| DOX | Kuģis, kas zvejo ar dragām, NEI |
| FO | Zivju transportkuģis |
| FX | Zvejas kuģis NEI |
| GO | Kuģis zvejai ar žaunu tīkliem |
| HOX | Bāzes kuģis NEI |
| HSF | Zivju apstrādes kuģis |
| KO | Kuģis-slimnīca |
| LH | Kuģis zvejai ar makšķerēm |
| LL | Kuģis zvejai ar āķu jedām |
| LO | Kuģis zvejai ar jedām |
| LP | Kuģis zvejai ar āķiem no borta un jedām |
| LT | Kuģis zvejai ar velcēm |
| MO | Kuģis dažādveida zvejai |
| MSN | Seineris zvejai ar makšķerēm |
| MTG | Kuģis zvejai ar tīkliem un traļiem |
| MTS | Traleris-seineris |
| NB | Palīgkuģis zvejai ar ceļamiem tīkliem |
| NO | Kuģis zvejai ar ceļamiem tīkliem |
| NOX | Kuģis zvejai ar ceļamiem tīkliem, NEI |
| PO | Kuģis, kas izmanto sūkņus |
| SN | Seineris zvejai ar dažāda tipa vadiem |
| SO | Seineris |
| SOX | Seineris, NEI |
| SP | Seiners zvejai ar riņķvadiem |
| SPE | Eiropas veida seineris zvejai ar riņķvadiem |
| SPT | Tunzivju seineris |
| TO | Traleri |
| TOX | Traleri, NEI |
| TS | Borta tralēšanas kuģis |
| TSF | Borta tralēšanas saldētājkuģis |
| TSW | Borta tralēšanas kuģis-refrižerators |
| TT | Aizmugures tralēšanas kuģis |
| TTF | Aizmugures tralēšanas saldētājkuģis |
| TTP | Aizmugures tralēšanas zivju apstrādes kuģis |
| TU | Traleris zvejai no izliekamiem blokiem |
| WO | Kuģis zvejai ar zivju krātiņiem |
| WOP | Kuģis zvejai ar murdiem |
| WOX | Kuģis zvejai ar zivju krātiņiem, NEI |
| ZO | Zivju pētniecības kuģis |
| DRN | Kuģis zvejai ar driftertīkliem |
| NEI = citur nav noteikts |

FAO Kods

Kuģa veids

BO

Zivju aizsardzības kuģis

CO

Mācību zvejas kuģis

DB

Pārtrauktās bagarēšanas kuģis

DM

Nepārtrauktās bagarēšanas kuģis

DO

Bimtraleris

DOX

Kuģis, kas zvejo ar dragām, NEI

FO

Zivju transportkuģis

FX

Zvejas kuģis NEI

GO

Kuģis zvejai ar žaunu tīkliem

HOX

Bāzes kuģis NEI

HSF

Zivju apstrādes kuģis

KO

Kuģis-slimnīca

LH

Kuģis zvejai ar makšķerēm

LL

Kuģis zvejai ar āķu jedām

LO

Kuģis zvejai ar jedām

LP

Kuģis zvejai ar āķiem no borta un jedām

LT

Kuģis zvejai ar velcēm

MO

Kuģis dažādveida zvejai

MSN

Seineris zvejai ar makšķerēm

MTG

Kuģis zvejai ar tīkliem un traļiem

MTS

Traleris-seineris

NB

Palīgkuģis zvejai ar ceļamiem tīkliem

NO

Kuģis zvejai ar ceļamiem tīkliem

NOX

Kuģis zvejai ar ceļamiem tīkliem, NEI

PO

Kuģis, kas izmanto sūkņus

SN

Seineris zvejai ar dažāda tipa vadiem

SO

Seineris

SOX

Seineris, NEI

SP

Seiners zvejai ar riņķvadiem

SPE

Eiropas veida seineris zvejai ar riņķvadiem

SPT

Tunzivju seineris

TO

Traleri

TOX

Traleri, NEI

TS

Borta tralēšanas kuģis

TSF

Borta tralēšanas saldētājkuģis

TSW

Borta tralēšanas kuģis-refrižerators

TT

Aizmugures tralēšanas kuģis

TTF

Aizmugures tralēšanas saldētājkuģis

TTP

Aizmugures tralēšanas zivju apstrādes kuģis

TU

Traleris zvejai no izliekamiem blokiem

WO

Kuģis zvejai ar zivju krātiņiem

WOP

Kuģis zvejai ar murdiem

WOX

Kuģis zvejai ar zivju krātiņiem, NEI

ZO

Zivju pētniecības kuģis

DRN

Kuģis zvejai ar driftertīkliem

NEI = citur nav noteikts

B.   Galvenās kuģu darbības

| Alfa kods | Kategorija |
| --- | --- |
| ANC | Noenkurošanās |
| DRI | Dreifēšana |
| FIS | Zveja |
| HAU | Loma vilkšana |
| PRO | Apstrāde |
| STE | Tvaicēšana |
| TRX | Pārkraušana (iekraušana vai izkraušana) |
| OTH | Citas (jāprecizē) |

Alfa kods

Kategorija

ANC

Noenkurošanās

DRI

Dreifēšana

FIS

Zveja

HAU

Loma vilkšana

PRO

Apstrāde

STE

Tvaicēšana

TRX

Pārkraušana (iekraušana vai izkraušana)

OTH

Citas (jāprecizē)

---

(1)  Ja tiek lietoti divi vai vairāki rīku veidi vienā un tajā pašā 24 stundu periodā, attiecībā uz katru tipu ir jāveic atsevišķs ieraksts.

(2)  Zvejniecības dienesti var norādīt sāna un aizmugurējās daļas lejas un sāna un aizmugurējās daļas pelaģiskos traļus, attiecīgi kā OTB-1 un OTB-2, un OTM-1, un OTM-2,.

(3)  Tostarp džigas virves.

(4)  LDV kods mazu zvejas laivu darbināmiem virves zvejas rīkiem tiks saglabāts vēsturisku datu nolūkā.

(5)  Šis pants ietver: rokas un izkraušanas tīklus, savākšanas tīklus, ievākšanu ar rokām, ar vienkāršiem rokas darbarīkiem, ar vai bez niršanas ekipējuma, indēm un sprāgstvielām, apmācītiem dzīvniekiem, elektrības zveju.

---

XIII PIELIKUMS

NAFO RAJONS

Daļējs to sugu saraksts, par kurām jāziņo saskaņā ar 31. panta 2. punktu:

| ANG/N3NO. | Lophius americanus | Amerikāņu jūras velns ANG |
| --- | --- | --- |
| CAA/N3LMN. | Anarhichas lupus | Vilkzivs CAA |
| CAP/N3LM. | Mallotus villosus | Moiva |
| CAT/N3LMN. | Anarhichas spp. | Vilkzivis CAT |
| HAD/N3LNO. | Melanogrammus aeglefinus | Pikša HAD |
| HAL/N23KL. | Hippoglossus hippoglossus | Parastais paltuss HAL |
| HAL/N3M. | Hippoglossus hippoglossus | Parastais paltuss HAL |
| HAL/N3NO. | Hippoglossus hippoglossus | Parastais paltuss HAL |
| HER/N3L. | Clupea harengus | Siļķe |
| HKR/N2J3KL. | Urophycis chuss | Merlūza Urophycis chuss HKR |
| HKR/N3MNO. | Urophycis chuss | Merlūza Urophycis chuss HKR |
| HKS/N3NLMO | Merlucius bilinearis | Sudraba merlūza |
| RNG/N23. | Coryphaenoides rupestris | Strupdeguna garaste |
| HKW/N2J3KL. | Urophycis tenuis | Baltā merlūza HKW |
| POK/N3O. | Pollachius virens | Saida |
| RHG/N23. | Macrourus berglax | Makrūrzivs RHG |
| SKA/N2J3KL | Raja spp. | Rajas SKA |
| SKA/N3M. | Raja spp. | Rajas SKA |
| SQI/N56. | Illex illecebrosus | Īsspuru kalmārs |
| VFF/N3LMN. | — | Nesašķirotas, nenoteiktas zivis |
| WIT/N3M. | Glyptocephalus cynoglossus | Sarkanā plekste WIT |
| YEL/N3M. | Limanda ferruginea | Dzeltenastes plekste |

ANG/N3NO.

Lophius americanus

Amerikāņu jūras velns ANG

CAA/N3LMN.

Anarhichas lupus

Vilkzivs CAA

CAP/N3LM.

Mallotus villosus

Moiva

CAT/N3LMN.

Anarhichas spp.

Vilkzivis CAT

HAD/N3LNO.

Melanogrammus aeglefinus

Pikša HAD

HAL/N23KL.

Hippoglossus hippoglossus

Parastais paltuss HAL

HAL/N3M.

Hippoglossus hippoglossus

Parastais paltuss HAL

HAL/N3NO.

Hippoglossus hippoglossus

Parastais paltuss HAL

HER/N3L.

Clupea harengus

Siļķe

HKR/N2J3KL.

Urophycis chuss

Merlūza Urophycis chuss HKR

HKR/N3MNO.

Urophycis chuss

Merlūza Urophycis chuss HKR

HKS/N3NLMO

Merlucius bilinearis

Sudraba merlūza

RNG/N23.

Coryphaenoides rupestris

Strupdeguna garaste

HKW/N2J3KL.

Urophycis tenuis

Baltā merlūza HKW

POK/N3O.

Pollachius virens

Saida

RHG/N23.

Macrourus berglax

Makrūrzivs RHG

SKA/N2J3KL

Raja spp.

Rajas SKA

SKA/N3M.

Raja spp.

Rajas SKA

SQI/N56.

Illex illecebrosus

Īsspuru kalmārs

VFF/N3LMN.

—

Nesašķirotas, nenoteiktas zivis

WIT/N3M.

Glyptocephalus cynoglossus

Sarkanā plekste WIT

YEL/N3M.

Limanda ferruginea

Dzeltenastes plekste

---

XIV PIELIKUMS

SPECIALIZĒTĀS ZVEJAS AIZLIEGUMS ANTARKTIKAS ŪDEŅU DZĪVO RESURSU AIZSARDZĪBAS (CCAMLR) RAJONĀ

| Mērķa sugas | Zona | Aizlieguma periods |
| --- | --- | --- |
| Notothenia rossii | FAO 48.1 Antarktika, Pussalas apgabalā | Visu gadu |
| FAO 48.2 Antarktika, ap Dienvidu Orkniju |
| FAO 48.3 Antarktika, ap Dienvidu Džordžiju |
| Finzivs | FAO 48.1 Antarktika (1) | Visu gadu |
| FAO 48.2 Antarktika (1) |
| Gobionotothen gibberifrons | FAO 48.3 | Visu gadu |
| Chaenocephalus aceratus |
| Pseudochaenichthys georgianus |
| Lepidonotothen squamifrons |
| Patagonotothen guntheri |
| Dissostichus spp. | FAO 48.5 Antarktika | No 1.12.2004 līdz 30.11.2005 |
| Dissostichus spp. | FAO 88.3 Antarktika (1) | Visu gadu |
| FAO 58.5.1 Antarktika (1)
   (2) |
| FAO 58.5.2 Antarktika uz austrumiem no 79°20′E un ārpus EEZ uz rietumiem no 79°20′E (1) |
| FAO 88.2 Antarktika uz ziemeļiem no 65° S |
| FAO 58.4.4 Antarktika (1) |
| FAO 58.6 Antarktika (1) |
| FAO 58.7 Antarktika (1) |
| Lepidonotothen squamifrons | FAO 58.4.4 (1) | Visu gadu |
| Visas sugas, izņemot Champsocephalus gunnari un Dissostichus eleginoides | FAO 58.5.2 Antarktika | 1.12.2004 līdz 30.11.2005 |
| Dissostichus mawsoni | FAO 48.4 Antarktika (1) | Visu gadu |

Mērķa sugas

Zona

Aizlieguma periods

Notothenia rossii

FAO 48.1 Antarktika, Pussalas apgabalā

Visu gadu

FAO 48.2 Antarktika, ap Dienvidu Orkniju

FAO 48.3 Antarktika, ap Dienvidu Džordžiju

Finzivs

FAO 48.1 Antarktika (1)

Visu gadu

FAO 48.2 Antarktika (1)

Gobionotothen gibberifrons

FAO 48.3

Visu gadu

Chaenocephalus aceratus

Pseudochaenichthys georgianus

Lepidonotothen squamifrons

Patagonotothen guntheri

Dissostichus spp.

FAO 48.5 Antarktika

No 1.12.2004 līdz 30.11.2005

Dissostichus spp.

FAO 88.3 Antarktika (1)

Visu gadu

FAO 58.5.1 Antarktika (1)
   (2)

FAO 58.5.2 Antarktika uz austrumiem no 79°20′E un ārpus EEZ uz rietumiem no 79°20′E (1)

FAO 88.2 Antarktika uz ziemeļiem no 65° S

FAO 58.4.4 Antarktika (1)

FAO 58.6 Antarktika (1)

FAO 58.7 Antarktika (1)

Lepidonotothen squamifrons

FAO 58.4.4 (1)

Visu gadu

Visas sugas, izņemot Champsocephalus gunnari un Dissostichus eleginoides

FAO 58.5.2 Antarktika

1.12.2004 līdz 30.11.2005

Dissostichus mawsoni

FAO 48.4 Antarktika (1)

Visu gadu

---

(1)  Izņemot pētniecības nolūkiem.

(2)  Izņemot valsts jurisdikcijai pakļautos ūdeņus (EEZ).

---

XV PIELIKUMS

LOMA UN BLAKUS NOZVEJAS IEROBEŽOJUMI JAUNAJĀS UN PĒTNIECISKĀS ZVEJAS VIETĀS CCAMLR RAJONĀ 2004/2005. GADĀ

| Apakšrajons/apgabals | Reģions | Sezona | SSRU | Dissostichus spp. Nozvejas ierobežojums
  (tonnas) | Blakus nozvejas ierobežojums
  (tonnas) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rajas | Macrous spp. | Citas sugas |
| 58.4.1 | Visi iedalījumi | No 1.12.2004 līdz 30.11.2005 | A | 0 | Visi iedalījumi:
  50 | Visi iedalījumi:
  96 | Visi iedalījumi:
  20 |
| B | 0 |
| C | 200 |
| D | 0 |
| E | 200 |
| F | 0 |
| G | 200 |
| H | 0 |
| Kopējā zona | 600 |
| 58.4.2 | Visi iedalījumi | No 1.12.2004 līdz 30.11.2005 | A | 260 | Visi iedalījumi:
  50 | Visi iedalījumi:
  124 | Visi iedalījumi:
  20 |
| B | 0 |
| C | 260 |
| D | 0 |
| E | 260 |
| Kopējā zona | 780 |
| 58.4.3. a) | Visi iedalījumi ārpus valsts jurisdikcijas apgabaliem | No 1.5 līdz 31.08.2005 | N/A | 250 | Visi iedalījumi:
  50 | Visi iedalījumi:
  26 | Visi iedalījumi:
  20 |
| 58.4.3. b) | Visi iedalījumi ārpus valsts jurisdikcijas apgabaliem | No 1.5 līdz 31.08.2005 | N/A | 300 | Visi iedalījumi:
  50 | Visi iedalījumi:
  159 | Visi iedalījumi:
  20 |
| 88.1 | Kopējā zona | No 1.12.2004 līdz 31.08.2005 | A | 0 | (1) | (1) | 0 |
| B | 80 | (1) | (1) | 20 |
| C | 223 | (1) | (1) | 20 |
| D | 0 | (1) | (1) | 0 |
| E | 57 | (1) | (1) | 20 |
| F | 0 | (1) | (1) | 0 |
| G | 83 | (1) | (1) | 20 |
| H | 786 | (1) | (1) | 20 |
| I | 776 | (1) | (1) | 20 |
| J | 316 | (1) | (1) | 20 |
| K | 749 | (1) | (1) | 20 |
| L | 180 | (1) | (1) | 20 |
| Kopējā zona | 3 250 | 163 | 520 | |

Apakšrajons/apgabals

Reģions

Sezona

SSRU

Dissostichus spp. Nozvejas ierobežojums

(tonnas)

Blakus nozvejas ierobežojums

(tonnas)

Rajas

Macrous spp.

Citas sugas

58.4.1

Visi iedalījumi

No 1.12.2004 līdz 30.11.2005

A

0

Visi iedalījumi:

50

Visi iedalījumi:

96

Visi iedalījumi:

20

B

0

C

200

D

0

E

200

F

0

G

200

H

0

Kopējā zona

600

58.4.2

Visi iedalījumi

No 1.12.2004 līdz 30.11.2005

A

260

Visi iedalījumi:

50

Visi iedalījumi:

124

Visi iedalījumi:

20

B

0

C

260

D

0

E

260

Kopējā zona

780

58.4.3. a)

Visi iedalījumi ārpus valsts jurisdikcijas apgabaliem

No 1.5 līdz 31.08.2005

N/A

250

Visi iedalījumi:

50

Visi iedalījumi:

26

Visi iedalījumi:

20

58.4.3. b)

Visi iedalījumi ārpus valsts jurisdikcijas apgabaliem

No 1.5 līdz 31.08.2005

N/A

300

Visi iedalījumi:

50

Visi iedalījumi:

159

Visi iedalījumi:

20

88.1

Kopējā zona

No 1.12.2004 līdz 31.08.2005

A

0

(1)

(1)

0

B

80

(1)

(1)

20

C

223

(1)

(1)

20

D

0

(1)

(1)

0

E

57

(1)

(1)

20

F

0

(1)

(1)

0

G

83

(1)

(1)

20

H

786

(1)

(1)

20

I

776

(1)

(1)

20

J

316

(1)

(1)

20

K

749

(1)

(1)

20

L

180

(1)

(1)

20

Kopējā zona

3 250

163

520

---

(1)  Noteikumi nozvejas ierobežojumiem blakus loma sugām par SSRU piemērojami kopējo blakus lomu ierobežojumu zonas robežās.

| — | : | Rajas | : | 5 % no nozvejas ierobežojuma Dissostichus spp. vai 50 tonnas, atkarībā no tā, kurš ir lielākais |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | Macrourus spp. | : | 16 % no nozvejas ierobežojuma Dissostichus spp. |
| — | : | Citas sugas | : | 20 tonnas katrai SSRU. |

—

:

Rajas

:

5 % no nozvejas ierobežojuma Dissostichus spp. vai 50 tonnas, atkarībā no tā, kurš ir lielākais

—

:

Macrourus spp.

:

16 % no nozvejas ierobežojuma Dissostichus spp.

—

:

Citas sugas

:

20 tonnas katrai SSRU.

---