# Az Európai Unió L 112/2005

| | ISSN 1725-5090 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 112 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 48. évfolyam2005. május 3. |

ISSN 1725-5090

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 112

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

48. évfolyam2005. május 3.

---

| Tartalom | | I   Kötelezően közzéteendő jogi aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | A Tanács 692/2005/EK rendelete (2005. április 28.) a többek között a Kínai Népköztársaságból származó elektronikus mérlegek (REM) behozatalára végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 2605/2000/EK tanácsi rendelet módosításáról | 1 |
| | | A Bizottság 693/2005/EK rendelete (2005. május 2.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgálóbehozatali átalányértékek megállapításáról | 8 |
| | * | A Bizottság 694/2005/EK rendelete (2005. május 2.) az 1555/96/EK rendeletnek az uborkára és a meggytől eltérő cseresznyefélékre vonatkozó kiegészítő importvámok küszöbszintjei tekintetében történő módosításáról | 10 |

Tartalom

I   Kötelezően közzéteendő jogi aktusok

Oldal

*

A Tanács 692/2005/EK rendelete (2005. április 28.) a többek között a Kínai Népköztársaságból származó elektronikus mérlegek (REM) behozatalára végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 2605/2000/EK tanácsi rendelet módosításáról

1

A Bizottság 693/2005/EK rendelete (2005. május 2.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgálóbehozatali átalányértékek megállapításáról

8

*

A Bizottság 694/2005/EK rendelete (2005. május 2.) az 1555/96/EK rendeletnek az uborkára és a meggytől eltérő cseresznyefélékre vonatkozó kiegészítő importvámok küszöbszintjei tekintetében történő módosításáról

10

| | | II   Jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező |
| --- | --- | --- |
| | | Tanács |
| | * | A Tanács határozata (2004. december 22.) az Európai Közösség és a Liechtensteini Hercegség közötti, a megtakarításokból származó kamatjövedelem adóztatásáról szóló 2003/48/EK tanácsi rendeletben meghatározott szabályokkal egyenértékű rendelkezések megállapításáról szóló megállapodás megkötéséről | 12 |
| | | Bizottság |
| | * | A Bizottság határozata (2005. április 29.) a tagállamok által az Európai Mezőgazdasági Orientációs és Garancia Alap (EMOGA) Garanciarészlege címén eszközölt bizonyos kiadások közösségi finanszírozásból történő kizárásáról
  (az értesítés a C(2005) 1307. számú dokumentummal történt) | 14 |

II   Jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

Tanács

*

A Tanács határozata (2004. december 22.) az Európai Közösség és a Liechtensteini Hercegség közötti, a megtakarításokból származó kamatjövedelem adóztatásáról szóló 2003/48/EK tanácsi rendeletben meghatározott szabályokkal egyenértékű rendelkezések megállapításáról szóló megállapodás megkötéséről

12

Bizottság

*

A Bizottság határozata (2005. április 29.) a tagállamok által az Európai Mezőgazdasági Orientációs és Garancia Alap (EMOGA) Garanciarészlege címén eszközölt bizonyos kiadások közösségi finanszírozásból történő kizárásáról
  (az értesítés a C(2005) 1307. számú dokumentummal történt)

(az értesítés a C(2005) 1307. számú dokumentummal történt)

14

| | | Az Európai Unióról szóló szerződés V. címe alapján elfogadott jogi aktusok |
| --- | --- | --- |
| | * | A Tanács 2005/355/KKBP együttes fellépése (2005. május 2.) a Kongói Demokratikus Köztársaság (KDK) biztonsági ágazatának reformja keretében az Európai Unió tanács- és segítségnyújtási missziójáról | 20 |

Az Európai Unióról szóló szerződés V. címe alapján elfogadott jogi aktusok

*

A Tanács 2005/355/KKBP együttes fellépése (2005. május 2.) a Kongói Demokratikus Köztársaság (KDK) biztonsági ágazatának reformja keretében az Európai Unió tanács- és segítségnyújtási missziójáról

20

| | | Helyesbítések |
| --- | --- | --- |
| | * | Helyesbítés a tagállamok illetékes hatóságaira vonatkozó, a tagállamok külső határainak harmadik országbeli állampolgárok által történő átlépésekor az úti okmányok rendszeres bélyegzésének követelményéről, valamint a schengeni megállapodás végrehajtásáról szóló schengeni egyezmény és a Közös Kézikönyv rendelkezéseinek e célból történő módosításáról szóló, 2004. december 13-i 2133/2004/EK tanácsi rendelethez (HL L 369., 2004.12.16.) | 24 |

Helyesbítések

*

Helyesbítés a tagállamok illetékes hatóságaira vonatkozó, a tagállamok külső határainak harmadik országbeli állampolgárok által történő átlépésekor az úti okmányok rendszeres bélyegzésének követelményéről, valamint a schengeni megállapodás végrehajtásáról szóló schengeni egyezmény és a Közös Kézikönyv rendelkezéseinek e célból történő módosításáról szóló, 2004. december 13-i 2133/2004/EK tanácsi rendelethez (HL L 369., 2004.12.16.)

24

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

I Kötelezően közzéteendő jogi aktusok

| 3.5.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 112/1 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 112/1

---

A TANÁCS 692/2005/EK RENDELETE

(2005. április 28.)

a többek között a Kínai Népköztársaságból származó elektronikus mérlegek (REM) behozatalára végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 2605/2000/EK tanácsi rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból származó dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: „alaprendelet”) és különösen annak 11. cikke (4) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság által a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott javaslatra,

mivel:

A.   HATÁLYOS INTÉZKEDÉSEK

| (1) | A Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: „KNK”) származó egyes elektronikus mérlegek (REM) Közösségbe történő behozatalára vonatkozóan jelenleg hatályban lévő intézkedések végleges dömpingellenes vámok, amelyeket a 2605/2000/EK tanácsi rendelet (2) vetett ki. Szintén e rendelet alapján dömpingellenes vámokat vetettek ki a Tajvanból és a Koreai Köztársaságból származó REM behozatalára is. |
| --- | --- |

(1)

A Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: „KNK”) származó egyes elektronikus mérlegek (REM) Közösségbe történő behozatalára vonatkozóan jelenleg hatályban lévő intézkedések végleges dömpingellenes vámok, amelyeket a 2605/2000/EK tanácsi rendelet (2) vetett ki. Szintén e rendelet alapján dömpingellenes vámokat vetettek ki a Tajvanból és a Koreai Köztársaságból származó REM behozatalára is.

B.   A JELENLEGI VIZSGÁLAT

1.   Felülvizsgálati kérelem

| (2) | A végleges dömpingellenes vámoknak a KNK-ból származó REM-ek behozatalára való kivetését követően a Bizottsághoz két kapcsolt kínai vállalattól, a Shanghai Excell M&E Enterprise Co. Ltd.-től és a Shanghai Adeptech Precision Co. Ltd.-től (a továbbiakban: „kérelmező”) kérelem érkezett a 2605/2000/EK rendelet új exportőrre vonatkozó felülvizsgálatának az alaprendelet 11. cikke (4) bekezdése szerinti kezdeményezése iránt. A kérelmező kijelentette, hogy nem állt kapcsolatban azokkal a KNK-beli exportáló gyártókkal, amelyekre a REM tekintetében hatályban lévő dömpingellenes intézkedések vonatkoznak. Kijelentette továbbá, hogy az eredeti vizsgált időszak (a továbbiakban: „VI”, azaz az 1998. szeptember 1-jétől 1999. augusztus 31-ig terjedő időszak) során nem exportált REM-et a Közösségbe, a REM Közösségbe irányuló exportját azt követően kezdte meg. |
| --- | --- |

(2)

A végleges dömpingellenes vámoknak a KNK-ból származó REM-ek behozatalára való kivetését követően a Bizottsághoz két kapcsolt kínai vállalattól, a Shanghai Excell M&E Enterprise Co. Ltd.-től és a Shanghai Adeptech Precision Co. Ltd.-től (a továbbiakban: „kérelmező”) kérelem érkezett a 2605/2000/EK rendelet új exportőrre vonatkozó felülvizsgálatának az alaprendelet 11. cikke (4) bekezdése szerinti kezdeményezése iránt. A kérelmező kijelentette, hogy nem állt kapcsolatban azokkal a KNK-beli exportáló gyártókkal, amelyekre a REM tekintetében hatályban lévő dömpingellenes intézkedések vonatkoznak. Kijelentette továbbá, hogy az eredeti vizsgált időszak (a továbbiakban: „VI”, azaz az 1998. szeptember 1-jétől 1999. augusztus 31-ig terjedő időszak) során nem exportált REM-et a Közösségbe, a REM Közösségbe irányuló exportját azt követően kezdte meg.

2.   Az új exportőrre vonatkozó felülvizsgálat kezdeményezése

| (3) | A Bizottság megvizsgálta a kérelmező által benyújtott bizonyítékot, és alaposan mérlegelte, hogy elegendő-e felülvizsgálat kezdeményezéséhez az alaprendelet 11. cikkének (4) bekezdésével összhangban. A tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően, valamint miután az érintett közösségi ipar lehetőséget kapott észrevételei megtételére, a Bizottság az 1408/2004/EK rendelettel kezdeményezte a 2605/2000/EK rendelet felülvizsgálatát a kérelmező vonatkozásában, és megkezdte a vizsgálatot. |
| --- | --- |

(3)

A Bizottság megvizsgálta a kérelmező által benyújtott bizonyítékot, és alaposan mérlegelte, hogy elegendő-e felülvizsgálat kezdeményezéséhez az alaprendelet 11. cikkének (4) bekezdésével összhangban. A tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően, valamint miután az érintett közösségi ipar lehetőséget kapott észrevételei megtételére, a Bizottság az 1408/2004/EK rendelettel kezdeményezte a 2605/2000/EK rendelet felülvizsgálatát a kérelmező vonatkozásában, és megkezdte a vizsgálatot.

| (4) | A felülvizsgálatot kezdeményező bizottsági rendeletnek megfelelően a kérelmező által előállított REM behozatalára a 2605/2000/EK rendelettel kivetett 30,7 %-os dömpingellenes vámot felfüggesztették. Az alaprendelet 14. cikke (5) bekezdésének megfelelően egyúttal utasították a vámhatóságokat az ilyen behozott termékek nyilvántartásba vételéhez szükséges megfelelő lépések megtételére. |
| --- | --- |

(4)

A felülvizsgálatot kezdeményező bizottsági rendeletnek megfelelően a kérelmező által előállított REM behozatalára a 2605/2000/EK rendelettel kivetett 30,7 %-os dömpingellenes vámot felfüggesztették. Az alaprendelet 14. cikke (5) bekezdésének megfelelően egyúttal utasították a vámhatóságokat az ilyen behozott termékek nyilvántartásba vételéhez szükséges megfelelő lépések megtételére.

3.   Az érintett termék

| (5) | A jelenlegi felülvizsgálat által érintett termék ugyanaz, mint abban a vizsgálatban volt, amely a hatályban lévő intézkedések megtételéhez vezetett a KNK-ból származó REM, azaz a kiskereskedelemben való használatra szánt, 30 kg-ot meg nem haladó maximum mérőkapacitású, a tömeg, egységár és a fizetendő ár kijelzésére alkalmas digitális kijelzőt (és esetleg ezen adatok kinyomtatására alkalmas berendezést is) tartalmazó, általában az ex 8423 81 50 KN-kód (8423815010 TARIC-kód) alá tartozó és a KNK-ból származó elektronikus mérleg behozatala vonatkozásában (a továbbiakban: „eredeti vizsgálat”). |
| --- | --- |

(5)

A jelenlegi felülvizsgálat által érintett termék ugyanaz, mint abban a vizsgálatban volt, amely a hatályban lévő intézkedések megtételéhez vezetett a KNK-ból származó REM, azaz a kiskereskedelemben való használatra szánt, 30 kg-ot meg nem haladó maximum mérőkapacitású, a tömeg, egységár és a fizetendő ár kijelzésére alkalmas digitális kijelzőt (és esetleg ezen adatok kinyomtatására alkalmas berendezést is) tartalmazó, általában az ex 8423 81 50 KN-kód (8423815010 TARIC-kód) alá tartozó és a KNK-ból származó elektronikus mérleg behozatala vonatkozásában (a továbbiakban: „eredeti vizsgálat”).

4.   Az érintett felek

| (6) | A Bizottság hivatalosan értesítette a kérelmezőt és az exportáló ország képviselőit a felülvizsgálat kezdeményezéséről. Az érdekelt feleknek lehetőséget biztosítottak álláspontjuk írásbeli ismertetésére és a meghallgatásra. |
| --- | --- |

(6)

A Bizottság hivatalosan értesítette a kérelmezőt és az exportáló ország képviselőit a felülvizsgálat kezdeményezéséről. Az érdekelt feleknek lehetőséget biztosítottak álláspontjuk írásbeli ismertetésére és a meghallgatásra.

| (7) | A Bizottság küldött egy, a piacgazdasági elbánás (PGE) igénylésére vonatkozó űrlapot és egy kérdőívet is a kérelmezőnek, és a válaszokat az e célból meghatározott határidőn belül megkapta. A Bizottság felkutatott és megvizsgált minden információt, amelyet szükségesnek tartott a dömping megállapításához, beleértve a PGE igénylését, valamint ellenőrző látogatást tett a kérelmező létesítményeiben. |
| --- | --- |

(7)

A Bizottság küldött egy, a piacgazdasági elbánás (PGE) igénylésére vonatkozó űrlapot és egy kérdőívet is a kérelmezőnek, és a válaszokat az e célból meghatározott határidőn belül megkapta. A Bizottság felkutatott és megvizsgált minden információt, amelyet szükségesnek tartott a dömping megállapításához, beleértve a PGE igénylését, valamint ellenőrző látogatást tett a kérelmező létesítményeiben.

5.   A vizsgált időszak

| (8) | A dömpingre vonatkozó vizsgálat 2003. július 1-jétől 2004. június 30-ig tartott (a továbbiakban: „vizsgált időszak” vagy „VI”). |
| --- | --- |

(8)

A dömpingre vonatkozó vizsgálat 2003. július 1-jétől 2004. június 30-ig tartott (a továbbiakban: „vizsgált időszak” vagy „VI”).

C.   A VIZSGÁLAT EREDMÉNYEI

1.   Az új exportőri minősítés

| (9) | A vizsgálat megerősítette, hogy a kérelmező nem exportálta az érintett terméket az eredeti VI folyamán, a Közösségbe irányuló exportot ez után az időszak után kezdte meg. |
| --- | --- |

(9)

A vizsgálat megerősítette, hogy a kérelmező nem exportálta az érintett terméket az eredeti VI folyamán, a Közösségbe irányuló exportot ez után az időszak után kezdte meg.

| (10) | A kérelmező továbbá be tudta bizonyítani, hogy nem állt kapcsolatban azokkal a KNK-beli exportőrökkel vagy gyártókkal, amelyekre a KNK-ból származó REM behozatala tekintetében hatályban lévő dömpingellenes intézkedések vonatkoznak. |
| --- | --- |

(10)

A kérelmező továbbá be tudta bizonyítani, hogy nem állt kapcsolatban azokkal a KNK-beli exportőrökkel vagy gyártókkal, amelyekre a KNK-ból származó REM behozatala tekintetében hatályban lévő dömpingellenes intézkedések vonatkoznak.

| (11) | E tekintetben megerősítést nyert, hogy a kérelmező az alaprendelet 11. cikkének (4) bekezdésével összhangban új exportőrnek minősül. |
| --- | --- |

(11)

E tekintetben megerősítést nyert, hogy a kérelmező az alaprendelet 11. cikkének (4) bekezdésével összhangban új exportőrnek minősül.

2.   Piacgazdasági elbánás (PGE)

| (12) | Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése b) pontjának megfelelően a KNK-ból származó behozatalt érintő dömpingellenes vizsgálatok során rendes értéket kell meghatározni az említett cikk (1)–(6) bekezdésével összhangban azon gyártók számára, amelyekről megállapították, hogy eleget tesznek az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában meghatározott követelményeknek, azaz ahol igazolódik, hogy a piacgazdasági feltételek érvényesülnek a hasonló termékek gyártása és értékesítése tekintetében. E követelményeket összefoglalóan a következőképpen határozzák meg:






  — | az üzleti döntések a piac jelenségeihez igazodnak, jelentősebb állami beavatkozás nélkül, az árak pedig a piaci értéket tükrözik, |
| --- | --- | --- |

(12)

Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése b) pontjának megfelelően a KNK-ból származó behozatalt érintő dömpingellenes vizsgálatok során rendes értéket kell meghatározni az említett cikk (1)–(6) bekezdésével összhangban azon gyártók számára, amelyekről megállapították, hogy eleget tesznek az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában meghatározott követelményeknek, azaz ahol igazolódik, hogy a piacgazdasági feltételek érvényesülnek a hasonló termékek gyártása és értékesítése tekintetében. E követelményeket összefoglalóan a következőképpen határozzák meg:

—

az üzleti döntések a piac jelenségeihez igazodnak, jelentősebb állami beavatkozás nélkül, az árak pedig a piaci értéket tükrözik,

| — | a cégek rendelkeznek az alapvető számviteli nyilvántartás áttekinthető rendszerével, amelyet független eljárás során auditálnak összhangban a nemzetközi számviteli standardokkal (IAS), és amelyeket minden célra alkalmaznak, |
| --- | --- |

—

a cégek rendelkeznek az alapvető számviteli nyilvántartás áttekinthető rendszerével, amelyet független eljárás során auditálnak összhangban a nemzetközi számviteli standardokkal (IAS), és amelyeket minden célra alkalmaznak,

| — | a nem piacgazdaságú rendszer torzulásai nem jelennek meg, |
| --- | --- |

—

a nem piacgazdaságú rendszer torzulásai nem jelennek meg,

| — | a csődjogi és a tulajdonjogi szabályok stabilitást és jogbiztonságot biztosítanak, |
| --- | --- |

—

a csődjogi és a tulajdonjogi szabályok stabilitást és jogbiztonságot biztosítanak,

| — | a valutaátváltás piaci árfolyamon történik. |
| --- | --- |

—

a valutaátváltás piaci árfolyamon történik.

| (13) | A kérelmező kérte a PGE-t az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontja szerint. A Közösség következetes gyakorlata, hogy ellenőrzi, hogy a kapcsolt vállalatok csoportja mint egész megfelel-e a PGE feltételeinek. Ezért a Shanghai Adeptech Precision Co. Ltd.-t és a Shanghai Excell M&E Enterprise Co. Ltd.-t felkérték, hogy töltse ki a PGE igénylésére vonatkozó űrlapot. Mindkét vállalat válaszolt a PGE igénylésére vonatkozó űrlapra a megadott határidőn belül. |
| --- | --- |

(13)

A kérelmező kérte a PGE-t az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontja szerint. A Közösség következetes gyakorlata, hogy ellenőrzi, hogy a kapcsolt vállalatok csoportja mint egész megfelel-e a PGE feltételeinek. Ezért a Shanghai Adeptech Precision Co. Ltd.-t és a Shanghai Excell M&E Enterprise Co. Ltd.-t felkérték, hogy töltse ki a PGE igénylésére vonatkozó űrlapot. Mindkét vállalat válaszolt a PGE igénylésére vonatkozó űrlapra a megadott határidőn belül.

| (14) | A Bizottság felkutatott minden szükséges információt, és az érintett vállalatok létesítményeiben megvizsgált minden információt, amelyet a PGE-igénylésben benyújtottak. |
| --- | --- |

(14)

A Bizottság felkutatott minden szükséges információt, és az érintett vállalatok létesítményeiben megvizsgált minden információt, amelyet a PGE-igénylésben benyújtottak.

| (15) | Arra a megfontolásra jutottak, hogy a kérelmezőnek nem nyújtják a PGE-t, azon az alapon, hogy a két kapcsolt kínai vállalat nem teljesíti az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában meghatározott első két feltételt. |
| --- | --- |

(15)

Arra a megfontolásra jutottak, hogy a kérelmezőnek nem nyújtják a PGE-t, azon az alapon, hogy a két kapcsolt kínai vállalat nem teljesíti az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában meghatározott első két feltételt.

| (16) | Az első feltétel tekintetében a két kapcsolt kínai gyártó egyikének alapszabálya megengedi az államilag ellenőrzött partner számára, amely nem rendelkezik vállalati tőkével és úgy mutatják be, hogy csak bérbeadói feladatokat lát el, hogy igényeljen kompenzációt, amennyiben a vállalat nem valósította meg gyártási, értékesítési és profitra vonatkozó céljait. Ezenfelül szükség volt a helyi hatóságok jóváhagyására az épületek állóeszközként való elismeréséhez és a földhasználati jogok elidegenítése megkezdéséhez. A kínai gyártók egyike továbbá sosem fizetett bérleti díjat a földhasználati jogokért és hasznot húzott a harmadik személyek által ingyenesen nyújtott bankgaranciákból. E körülmények között, valamint annak fényében, hogy a vállalat nem tudta bizonyítani, hogy üzleti döntései a piac jelenségeihez igazodnak, a piaci értékeket tükrözik és azokat jelentősebb állami beavatkozás nélkül hozzák, megállapították, hogy ez a feltétel nem teljesül. |
| --- | --- |

(16)

Az első feltétel tekintetében a két kapcsolt kínai gyártó egyikének alapszabálya megengedi az államilag ellenőrzött partner számára, amely nem rendelkezik vállalati tőkével és úgy mutatják be, hogy csak bérbeadói feladatokat lát el, hogy igényeljen kompenzációt, amennyiben a vállalat nem valósította meg gyártási, értékesítési és profitra vonatkozó céljait. Ezenfelül szükség volt a helyi hatóságok jóváhagyására az épületek állóeszközként való elismeréséhez és a földhasználati jogok elidegenítése megkezdéséhez. A kínai gyártók egyike továbbá sosem fizetett bérleti díjat a földhasználati jogokért és hasznot húzott a harmadik személyek által ingyenesen nyújtott bankgaranciákból. E körülmények között, valamint annak fényében, hogy a vállalat nem tudta bizonyítani, hogy üzleti döntései a piac jelenségeihez igazodnak, a piaci értékeket tükrözik és azokat jelentősebb állami beavatkozás nélkül hozzák, megállapították, hogy ez a feltétel nem teljesül.

| (17) | A második feltétel tekintetében úgy találták, hogy a kérelmező megsérti a nemzetközi számviteli standardok (IAS) egyes előírásait. Az IAS 1 vonatkozásában a kérelmező megsértett három alapvető számviteli elvet: az időszakos jövedelemszámítás, az elővigyázatosság és a formával szemben elsőbbséget élvező tartalom elvét. A kérelmező a leltározásra vonatkozó IAS 2 teljesítését is elmulasztotta, az épületek nem voltak az IAS 16-nak megfelelően elismerve és értékelve, a földhasználati jogok elidegenítése pedig nem állt összhangban az IAS 38-cal. Végül megsértette a valutaárfolyamok változásainak hatására vonatkozó IAS 21 és a vagyontárgyak értékcsökkenésére vonatkozó IAS 36 előírásait. Az a tény, hogy a könyvvizsgálói jelentések nem tettek említést az IAS-előírások megsértésének túlnyomó részéről, arra utal, hogy a könyvvizsgálatot nem az IAS-sal összhangban végezték. |
| --- | --- |

(17)

A második feltétel tekintetében úgy találták, hogy a kérelmező megsérti a nemzetközi számviteli standardok (IAS) egyes előírásait. Az IAS 1 vonatkozásában a kérelmező megsértett három alapvető számviteli elvet: az időszakos jövedelemszámítás, az elővigyázatosság és a formával szemben elsőbbséget élvező tartalom elvét. A kérelmező a leltározásra vonatkozó IAS 2 teljesítését is elmulasztotta, az épületek nem voltak az IAS 16-nak megfelelően elismerve és értékelve, a földhasználati jogok elidegenítése pedig nem állt összhangban az IAS 38-cal. Végül megsértette a valutaárfolyamok változásainak hatására vonatkozó IAS 21 és a vagyontárgyak értékcsökkenésére vonatkozó IAS 36 előírásait. Az a tény, hogy a könyvvizsgálói jelentések nem tettek említést az IAS-előírások megsértésének túlnyomó részéről, arra utal, hogy a könyvvizsgálatot nem az IAS-sal összhangban végezték.

| (18) | Hangsúlyozni kell azt is, hogy a két kapcsolt kínai gyártó egyikének 2001-es pénzügyi évére vonatkozó könyvvizsgálói jelentés már említést tett a leltározással kapcsolatos problémákról, míg a 2002-es és 2003-as pénzügyi évre vonatkozó könyvvizsgálói jelentések azt említették, hogy a vállalat a vagyontárgyak értékcsökkenése tekintetében nem alakította ki a lényeges elveket a rendelkezésekhez. Ezek voltak azok a visszatérő problémák, amelyeket a könyvvizsgáló hiába emelt ki évről évre. Ez egy másik olyan elem, amely egyértelműen arra utal, hogy a kérelmező könyvelése nem megfelelő. |
| --- | --- |

(18)

Hangsúlyozni kell azt is, hogy a két kapcsolt kínai gyártó egyikének 2001-es pénzügyi évére vonatkozó könyvvizsgálói jelentés már említést tett a leltározással kapcsolatos problémákról, míg a 2002-es és 2003-as pénzügyi évre vonatkozó könyvvizsgálói jelentések azt említették, hogy a vállalat a vagyontárgyak értékcsökkenése tekintetében nem alakította ki a lényeges elveket a rendelkezésekhez. Ezek voltak azok a visszatérő problémák, amelyeket a könyvvizsgáló hiába emelt ki évről évre. Ez egy másik olyan elem, amely egyértelműen arra utal, hogy a kérelmező könyvelése nem megfelelő.

| (19) | A kérelmező és a közösségi ipar lehetőséget kapott, hogy a fenti megállapításokkal kapcsolatban észrevételt tegyen. A tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően tájékoztatták a kérelmezőt, hogy nem részesülhet a PGE-ben. A közösségi ipar nem tett észrevételt. A kérelmező tagadta az állami beavatkozást, azt állította, hogy az árak a piaci értékeket tükrözik, és esetében a fent említett IAS-előírásokat nem kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(19)

A kérelmező és a közösségi ipar lehetőséget kapott, hogy a fenti megállapításokkal kapcsolatban észrevételt tegyen. A tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően tájékoztatták a kérelmezőt, hogy nem részesülhet a PGE-ben. A közösségi ipar nem tett észrevételt. A kérelmező tagadta az állami beavatkozást, azt állította, hogy az árak a piaci értékeket tükrözik, és esetében a fent említett IAS-előírásokat nem kell alkalmazni.

| (20) | A két kapcsolt kínai vállalat egyike azt állította, hogy egy vállalat teljesítményére vonatkozó kompenzációs igény rendszerint a piacgazdasági feltételeken alapuló közös vállalati megállapodásban található. A másik gyártó szokványosnak tartotta, hogy a vállalatnak a projekt szerelési fázisában meghatározott ideig nem kellett bérleti díjat fizetnie. Végül úgy vélte, hogy az épületek értékcsökkenése és a földhasználati jogok elidegenítése nem egy, a vállalatra jellemző egyedi téma, és a kínai hatóságok részére nem juttattak semmiféle előnyt. |
| --- | --- |

(20)

A két kapcsolt kínai vállalat egyike azt állította, hogy egy vállalat teljesítményére vonatkozó kompenzációs igény rendszerint a piacgazdasági feltételeken alapuló közös vállalati megállapodásban található. A másik gyártó szokványosnak tartotta, hogy a vállalatnak a projekt szerelési fázisában meghatározott ideig nem kellett bérleti díjat fizetnie. Végül úgy vélte, hogy az épületek értékcsökkenése és a földhasználati jogok elidegenítése nem egy, a vállalatra jellemző egyedi téma, és a kínai hatóságok részére nem juttattak semmiféle előnyt.

| (21) | Ezeket az érveket el kell utasítani. Először is bár egy, a jelenlegi vizsgálatban érintetthez hasonló közös vállalat puszta megléte még nem teszi szükségessé az állami beavatkozást, az alapszabály olyan mechanizmusokat tartalmaz, amelyek megengedik az állam számára, hogy beavatkozzon. A kínai partner (azaz a helyi hatóság) joga kompenzáció igénylésére nincs arra az esetre korlátozva, amikor nincs bérletidíj-fizetés. A kínai partner ennélfogva szélesebb körű jogokkal rendelkezik, mint egy egyszerű bérbeadó. Másodszor, a bérleti díjat az államnak kellett megfizetni a működés első éveiben. Minden ilyen fizetési kötelezettség alóli mentességről rendelkezni kellett volna a szerződésben. Végül az a tény, hogy a kérelmező elismerte, hogy az épületek értékcsökkenését és a földhasználati jogok elidegenítését a vállalatok maguk nem határozták meg, azt a következtetést erősíti, hogy az állam jelentősen beavatkozhatott a kérelmező üzleti döntéseibe. |
| --- | --- |

(21)

Ezeket az érveket el kell utasítani. Először is bár egy, a jelenlegi vizsgálatban érintetthez hasonló közös vállalat puszta megléte még nem teszi szükségessé az állami beavatkozást, az alapszabály olyan mechanizmusokat tartalmaz, amelyek megengedik az állam számára, hogy beavatkozzon. A kínai partner (azaz a helyi hatóság) joga kompenzáció igénylésére nincs arra az esetre korlátozva, amikor nincs bérletidíj-fizetés. A kínai partner ennélfogva szélesebb körű jogokkal rendelkezik, mint egy egyszerű bérbeadó. Másodszor, a bérleti díjat az államnak kellett megfizetni a működés első éveiben. Minden ilyen fizetési kötelezettség alóli mentességről rendelkezni kellett volna a szerződésben. Végül az a tény, hogy a kérelmező elismerte, hogy az épületek értékcsökkenését és a földhasználati jogok elidegenítését a vállalatok maguk nem határozták meg, azt a következtetést erősíti, hogy az állam jelentősen beavatkozhatott a kérelmező üzleti döntéseibe.

| (22) | A második feltétel tekintetében a kérelmező fő érve az volt, hogy a Kínai Népköztársaságban a számviteli szakma nem fogadta el az IAS-t. A kérelmező elismerte, hogy nem követte azt, de úgy vélte, hogy a Bizottság által említett IAS nem volt alkalmazható a VI során. Bizonyítást nyert azonban, hogy a (17) preambulumbekezdésben említett valamennyi IAS-rendelkezés hatályban volt a VI folyamán. |
| --- | --- |

(22)

A második feltétel tekintetében a kérelmező fő érve az volt, hogy a Kínai Népköztársaságban a számviteli szakma nem fogadta el az IAS-t. A kérelmező elismerte, hogy nem követte azt, de úgy vélte, hogy a Bizottság által említett IAS nem volt alkalmazható a VI során. Bizonyítást nyert azonban, hogy a (17) preambulumbekezdésben említett valamennyi IAS-rendelkezés hatályban volt a VI folyamán.

| (23) | A végleges bizonyítási eljárással kapcsolatban tett észrevételeiben a kérelmező kifejtette, hogy a döntés, miszerint a két kapcsolt kínai vállalatnak nem nyújtják a PGE-t, nem a vizsgálat kezdeményezésétől számított három hónapon belül született meg, ahogy arról az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontja rendelkezik. A kérelmező szerint ez befolyásolta a Bizottság azon határozatát, hogy ne ellenőrizze a valamely kapcsolt vállalata és a gyártó által a hasonló országban benyújtott információt, ami hátrányosan hatott a vizsgálat eredményére. |
| --- | --- |

(23)

A végleges bizonyítási eljárással kapcsolatban tett észrevételeiben a kérelmező kifejtette, hogy a döntés, miszerint a két kapcsolt kínai vállalatnak nem nyújtják a PGE-t, nem a vizsgálat kezdeményezésétől számított három hónapon belül született meg, ahogy arról az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontja rendelkezik. A kérelmező szerint ez befolyásolta a Bizottság azon határozatát, hogy ne ellenőrizze a valamely kapcsolt vállalata és a gyártó által a hasonló országban benyújtott információt, ami hátrányosan hatott a vizsgálat eredményére.

| (24) | Ami a három hónapos időbeli korlát tekintetében, az ilyen határidők be nem tartása nem jár közvetlen jogkövetkezményekkel. Meg kell jegyezni, hogy a PGE-re vonatkozó beérkezett igénylések hiányosak voltak, és számos lényeges pontosítást, valamint kiegészítő információt igényeltek, ami hátráltatta a vizsgálatot. Kérésére a két kapcsolt kínai exportáló gyártó számára meghosszabbították a határidőket, hogy benyújthassák ezeket a pontosításokat és kiegészítő információkat. Továbbá mivel 2004 októberének elején nem tudták fogadni az ellenőrző csoportot, az ellenőrző látogatásra csak annak a hónapnak a második felében került sor, ezzel is tovább hátráltatva a PGE-ről való döntést. Ezért úgy határoztak, hogy a három hónapos időszakot követően is hozható volt vagy elfogadásra kerülhetett érvényes döntés a PGE-ről. |
| --- | --- |

(24)

Ami a három hónapos időbeli korlát tekintetében, az ilyen határidők be nem tartása nem jár közvetlen jogkövetkezményekkel. Meg kell jegyezni, hogy a PGE-re vonatkozó beérkezett igénylések hiányosak voltak, és számos lényeges pontosítást, valamint kiegészítő információt igényeltek, ami hátráltatta a vizsgálatot. Kérésére a két kapcsolt kínai exportáló gyártó számára meghosszabbították a határidőket, hogy benyújthassák ezeket a pontosításokat és kiegészítő információkat. Továbbá mivel 2004 októberének elején nem tudták fogadni az ellenőrző csoportot, az ellenőrző látogatásra csak annak a hónapnak a második felében került sor, ezzel is tovább hátráltatva a PGE-ről való döntést. Ezért úgy határoztak, hogy a három hónapos időszakot követően is hozható volt vagy elfogadásra kerülhetett érvényes döntés a PGE-ről.

| (25) | A Bizottság minden szükségesnek ítélt információt ellenőrzött a helyszíni látogatás során a kérelmező létesítményeiben, és elfogadott minden, a kapcsolt vállalatok által nyújtott információt a kiviteli ár kiszámítása érdekében. Ezért az a tény, hogy e kapcsolt vállalatok létesítményeiben nem végeztek ellenőrző látogatásokat, nem hatott károsan a kérelmezőre. A hasonló ország gyártója vonatkozásában a megállapításokat az alábbi (29)–(41) preambulumbekezdés tartalmazza. |
| --- | --- |

(25)

A Bizottság minden szükségesnek ítélt információt ellenőrzött a helyszíni látogatás során a kérelmező létesítményeiben, és elfogadott minden, a kapcsolt vállalatok által nyújtott információt a kiviteli ár kiszámítása érdekében. Ezért az a tény, hogy e kapcsolt vállalatok létesítményeiben nem végeztek ellenőrző látogatásokat, nem hatott károsan a kérelmezőre. A hasonló ország gyártója vonatkozásában a megállapításokat az alábbi (29)–(41) preambulumbekezdés tartalmazza.

| (26) | A fenti megállapítások fényében azt a döntést hozták, hogy a kérelmező nem teljesítette az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában meghatározott feltételeket, ezért nem részesülhet a PGE-ben. |
| --- | --- |

(26)

A fenti megállapítások fényében azt a döntést hozták, hogy a kérelmező nem teljesítette az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában meghatározott feltételeket, ezért nem részesülhet a PGE-ben.

3.   Egyéni elbánás (EE)

| (27) | A kérelmező, arra az esetre, ha a PGE-t nem adják meg neki, az EE-t is kérte. A benyújtott információk alapján úgy találták, hogy a két kapcsolt kínai vállalat megfelel az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdésében meghatározott valamennyi, az EE-re vonatkozó követelménynek. |
| --- | --- |

(27)

A kérelmező, arra az esetre, ha a PGE-t nem adják meg neki, az EE-t is kérte. A benyújtott információk alapján úgy találták, hogy a két kapcsolt kínai vállalat megfelel az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdésében meghatározott valamennyi, az EE-re vonatkozó követelménynek.

| (28) | Ezért az a döntés született, hogy a kérelmező EE-ben részesül. |
| --- | --- |

(28)

Ezért az a döntés született, hogy a kérelmező EE-ben részesül.

4.   Dömping

a)   Hasonló ország

| (29) | Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése a) pontjának megfelelően a nem piacgazdaságú országok számára és, abban az esetben, ha nem lehetett megadni a PGE-t, az átalakulóban lévő országok számára a rendes értéket egy hasonló országban alkalmazott ár vagy megállapított érték alapulvételével kell meghatározni. |
| --- | --- |

(29)

Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése a) pontjának megfelelően a nem piacgazdaságú országok számára és, abban az esetben, ha nem lehetett megadni a PGE-t, az átalakulóban lévő országok számára a rendes értéket egy hasonló országban alkalmazott ár vagy megállapított érték alapulvételével kell meghatározni.

| (30) | Az e felülvizsgálatot kezdeményező rendeletében a Bizottság jelezte azon szándékát, hogy Indonéziát használja fel megfelelő hasonló országnak a KNK számára rendes érték megállapítása céljából, és felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyék meg észrevételeiket ezzel kapcsolatban. Indonézia már az eredeti vizsgálatban is hasonló országként szerepelt. |
| --- | --- |

(30)

Az e felülvizsgálatot kezdeményező rendeletében a Bizottság jelezte azon szándékát, hogy Indonéziát használja fel megfelelő hasonló országnak a KNK számára rendes érték megállapítása céljából, és felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyék meg észrevételeiket ezzel kapcsolatban. Indonézia már az eredeti vizsgálatban is hasonló országként szerepelt.

| (31) | E választás tekintetében egyik érdekelt fél sem emelt kifogást. Az eredeti vizsgálatban közreműködő indonéziai gyártó ebben a felülvizsgálatban is közreműködött, és kitöltötte a Bizottság kérdőívét. |
| --- | --- |

(31)

E választás tekintetében egyik érdekelt fél sem emelt kifogást. Az eredeti vizsgálatban közreműködő indonéziai gyártó ebben a felülvizsgálatban is közreműködött, és kitöltötte a Bizottság kérdőívét.

| (32) | Meg kell jegyezni azt is, hogy mielőtt a legmegfelelőbb hasonló ország kiválasztásáról a döntést meghozták, a Koreai Köztársaságba, Tajvanra és Japánba is küldtek kérdőíveket gyártóknak, de ezen gyártók nem működtek együtt. |
| --- | --- |

(32)

Meg kell jegyezni azt is, hogy mielőtt a legmegfelelőbb hasonló ország kiválasztásáról a döntést meghozták, a Koreai Köztársaságba, Tajvanra és Japánba is küldtek kérdőíveket gyártóknak, de ezen gyártók nem működtek együtt.

| (33) | A fentiek fényében és különösen arra a tényre tekintettel, hogy Indonézia az eredeti vizsgálatban is hasonló országként szerepelt, és semmi sem utal arra, hogy Indonézia alkalmassága vonatkozásában változás történt volna, megállapították, hogy Indonézia megfelelő hasonló ország az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontjával összhangban. |
| --- | --- |

(33)

A fentiek fényében és különösen arra a tényre tekintettel, hogy Indonézia az eredeti vizsgálatban is hasonló országként szerepelt, és semmi sem utal arra, hogy Indonézia alkalmassága vonatkozásában változás történt volna, megállapították, hogy Indonézia megfelelő hasonló ország az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontjával összhangban.

| (34) | A kérelmező az eredeti vizsgálat és e felülvizsgálat módszere közötti diszkriminatív változásként értékelte azt a tényt, hogy míg az eredeti vizsgálat folyamán történt ilyen látogatás, addig e felülvizsgálat során nem hajtottak végre ellenőrző látogatást az indonéziai gyártó létesítményeiben. A kérelmező diszkriminatívnak tartotta továbbá egy nem piacgazdasági exportáló gyártó számára a rendes érték megállapításához a nem ellenőrzött tények használatát, míg ez nem történik meg a piacgazdaságú országok exportáló gyártóit illetően az új exportőrre vonatkozó felülvizsgálatban. A nem titkos minősítésű iratokban lévő információk alapján a kérelmező kifejtette, hogy az indonéziai gyártó válaszai a kérdőívre nyilvánvalóan nem voltak megfelelőek, azok a megállapított rendes érték hozzávetőleges kiszámításához szolgáltak csak információval. |
| --- | --- |

(34)

A kérelmező az eredeti vizsgálat és e felülvizsgálat módszere közötti diszkriminatív változásként értékelte azt a tényt, hogy míg az eredeti vizsgálat folyamán történt ilyen látogatás, addig e felülvizsgálat során nem hajtottak végre ellenőrző látogatást az indonéziai gyártó létesítményeiben. A kérelmező diszkriminatívnak tartotta továbbá egy nem piacgazdasági exportáló gyártó számára a rendes érték megállapításához a nem ellenőrzött tények használatát, míg ez nem történik meg a piacgazdaságú országok exportáló gyártóit illetően az új exportőrre vonatkozó felülvizsgálatban. A nem titkos minősítésű iratokban lévő információk alapján a kérelmező kifejtette, hogy az indonéziai gyártó válaszai a kérdőívre nyilvánvalóan nem voltak megfelelőek, azok a megállapított rendes érték hozzávetőleges kiszámításához szolgáltak csak információval.

| (35) | Az alaprendelet 16. cikkével összhangban az ellenőrző látogatások nem kötelezőek. Ezért nem minősíthető diszkriminatívnak, ha az ellenőrző látogatásra nem kerül sor. Az a tény továbbá, hogy nem került sor ellenőrző látogatásra az indonéziai gyártó létesítményeiben a felülvizsgálat során, nem jelenti azt, hogy a nyújtott információt nem elemezték gondosan. Az indonéziai gyártó által nyújtott információ megegyezett az eredeti vizsgálatban szolgáltatott, és a helyszínen ellenőrzött információval, valamint a kérdőívre adott válasszal nyújtott okirati bizonyítékkal. Ez az információ elegendő volt a megállapított rendes érték részletes kiszámításához az alábbiakban meghatározottak szerint. Az a tény, hogy a kérelmező nem tudta azonosítani a nem titkos minősítésű iratokban az indonéziai gyártó által nyújtott információ valamennyi titkos részletét, nem teszi az ilyen információt alkalmatlanná a rendes érték kiszámításához. Végül a kérelmező nem állította, hogy a nem titkos minősítésű irat nem tartalmaz olyan megfelelően részletezett összefoglalókat, amelyek lehetővé teszik a bizalmasan nyújtott információ elfogadható megértését. |
| --- | --- |

(35)

Az alaprendelet 16. cikkével összhangban az ellenőrző látogatások nem kötelezőek. Ezért nem minősíthető diszkriminatívnak, ha az ellenőrző látogatásra nem kerül sor. Az a tény továbbá, hogy nem került sor ellenőrző látogatásra az indonéziai gyártó létesítményeiben a felülvizsgálat során, nem jelenti azt, hogy a nyújtott információt nem elemezték gondosan. Az indonéziai gyártó által nyújtott információ megegyezett az eredeti vizsgálatban szolgáltatott, és a helyszínen ellenőrzött információval, valamint a kérdőívre adott válasszal nyújtott okirati bizonyítékkal. Ez az információ elegendő volt a megállapított rendes érték részletes kiszámításához az alábbiakban meghatározottak szerint. Az a tény, hogy a kérelmező nem tudta azonosítani a nem titkos minősítésű iratokban az indonéziai gyártó által nyújtott információ valamennyi titkos részletét, nem teszi az ilyen információt alkalmatlanná a rendes érték kiszámításához. Végül a kérelmező nem állította, hogy a nem titkos minősítésű irat nem tartalmaz olyan megfelelően részletezett összefoglalókat, amelyek lehetővé teszik a bizalmasan nyújtott információ elfogadható megértését.

| (36) | A fentiek fényében a kérelmező ellenőrző látogatásra és nem megfelelő információra vonatkozó észrevételeit el kellett utasítani. |
| --- | --- |

(36)

A fentiek fényében a kérelmező ellenőrző látogatásra és nem megfelelő információra vonatkozó észrevételeit el kellett utasítani.

b)   A rendes érték meghatározása

| (37) | Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése a) pontjának megfelelően a két kapcsolt kínai exportáló gyártó számára a rendes értéket a hasonló országbeli gyártótól kapott információ alapján állapították meg. Bár e gyártó termelése és exportértékesítése jelentős volt, az indonéziai piacon a nem kapcsolt fogyasztók számára való értékesítése mennyiségét nem találták elegendőnek. Ezért a rendes értéket a kérelmező által a Közösségbe exportált termékekhez hasonló típusú termékek megállapított értéke alapján kellett meghatározni, azaz az Indonéziában gyártott REM előállítási költségei és az értékesítési, általános és adminisztratív (SGA) költségre vonatkozó reális összeg, illetve a reális haszonkulcs összege alapján. |
| --- | --- |

(37)

Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése a) pontjának megfelelően a két kapcsolt kínai exportáló gyártó számára a rendes értéket a hasonló országbeli gyártótól kapott információ alapján állapították meg. Bár e gyártó termelése és exportértékesítése jelentős volt, az indonéziai piacon a nem kapcsolt fogyasztók számára való értékesítése mennyiségét nem találták elegendőnek. Ezért a rendes értéket a kérelmező által a Közösségbe exportált termékekhez hasonló típusú termékek megállapított értéke alapján kellett meghatározni, azaz az Indonéziában gyártott REM előállítási költségei és az értékesítési, általános és adminisztratív (SGA) költségre vonatkozó reális összeg, illetve a reális haszonkulcs összege alapján.

| (38) | Azokat az SGA-költségeket használták fel, amelyek az Indonéziai gyártónál és a hazai étékesítésbe bonyolódó kapcsolt vállalatnál jelentkeztek. |
| --- | --- |

(38)

Azokat az SGA-költségeket használták fel, amelyek az Indonéziai gyártónál és a hazai étékesítésbe bonyolódó kapcsolt vállalatnál jelentkeztek.

| (39) | Az indonéziai gyártó által a hazai piacán a nem kapcsolt fogyasztók részére történő értékesítés megfelelő mennyiségének hiányában a haszonkulcs kiszámításához fel kellett használni az eredeti vizsgálatból származó információkat. Úgy döntöttek, hogy az eredeti vizsgálatban a REM Tajvanból való behozatala vonatkozásában a rendes érték kiszámításához használt haszonkulcsot hívják segítségül. Ezt a kulcsot a hasonló termékek indonéziai eladásának jövedelmezőségére vonatkozó egyéb információ hiányában reálisnak tekintették. Meg kell említeni azt is, hogy a tajvani hazai piacon a tajvani exportáló gyártó által értékesített REM az alsó szegmensbe tartozó típus volt, éppúgy, mint a hasonló országbeli gyártó által előállított REM. |
| --- | --- |

(39)

Az indonéziai gyártó által a hazai piacán a nem kapcsolt fogyasztók részére történő értékesítés megfelelő mennyiségének hiányában a haszonkulcs kiszámításához fel kellett használni az eredeti vizsgálatból származó információkat. Úgy döntöttek, hogy az eredeti vizsgálatban a REM Tajvanból való behozatala vonatkozásában a rendes érték kiszámításához használt haszonkulcsot hívják segítségül. Ezt a kulcsot a hasonló termékek indonéziai eladásának jövedelmezőségére vonatkozó egyéb információ hiányában reálisnak tekintették. Meg kell említeni azt is, hogy a tajvani hazai piacon a tajvani exportáló gyártó által értékesített REM az alsó szegmensbe tartozó típus volt, éppúgy, mint a hasonló országbeli gyártó által előállított REM.

| (40) | A kérelmező úgy érvelt, hogy az alaprendelet 11. cikkének (9) bekezdésével összhangban ugyanazt a módszert kellett volna alkalmazni a rendes érték, azaz az eladási ár megállapításához, mint az eredeti vizsgálatban. Arra is utalt, hogy semmi jele annak, hogy az eredeti vizsgálat számításba vette volna a kapcsolt vállalat SGA-ját, mivel az eredeti rendelet nem tartalmaz erre vonatkozó utalást. Ez alapján úgy tűnik, hogy az eredeti vizsgálatban használt módszer a kérelmező hátrányára változott. Kijelentette továbbá, hogy szokatlan volt, hogy a hasonló ország piacától eltérő piac eredeti VI-jének jövedelmezőségét választották. |
| --- | --- |

(40)

A kérelmező úgy érvelt, hogy az alaprendelet 11. cikkének (9) bekezdésével összhangban ugyanazt a módszert kellett volna alkalmazni a rendes érték, azaz az eladási ár megállapításához, mint az eredeti vizsgálatban. Arra is utalt, hogy semmi jele annak, hogy az eredeti vizsgálat számításba vette volna a kapcsolt vállalat SGA-ját, mivel az eredeti rendelet nem tartalmaz erre vonatkozó utalást. Ez alapján úgy tűnik, hogy az eredeti vizsgálatban használt módszer a kérelmező hátrányára változott. Kijelentette továbbá, hogy szokatlan volt, hogy a hasonló ország piacától eltérő piac eredeti VI-jének jövedelmezőségét választották.

| (41) | Tekintettel ezekre az érvekre, a fenti (37) preambulumbekezdésben meghatározottaknak megfelelően a megállapított rendes értéket az eredeti vizsgálat során a tajvani hazai eladásokból származó haszonnal alkalmazták, mert úgy ítélték meg, hogy a vizsgált időszak folyamán az indonéziai hazai eladások nem megfelelőek a rendes értéknek az eladási árak alapján való megállapításához. Az eredeti vizsgálat során nem ez volt a helyzet, mert az eladási árakat és nem a megállapított értéket használták fel. Ez az oka annak, hogy az eredeti rendelet miért nem tartalmazott részleteket az SGA-költségekről. Meg kell jegyezni továbbá, hogy amennyiben az indonéziai piacon teljesített kevés REM-eladás árait használták volna fel, az úgy megállapított rendes érték magasabb lett volna. Ugyanez történt volna, ha a rendes érték megállapítása során az ebből a kevés indonéziai eladásból származó haszonkulcsot alkalmazták volna. Ezért hibás az az érvelés, hogy a módszer a kérelmező hátrányára változott meg. |
| --- | --- |

(41)

Tekintettel ezekre az érvekre, a fenti (37) preambulumbekezdésben meghatározottaknak megfelelően a megállapított rendes értéket az eredeti vizsgálat során a tajvani hazai eladásokból származó haszonnal alkalmazták, mert úgy ítélték meg, hogy a vizsgált időszak folyamán az indonéziai hazai eladások nem megfelelőek a rendes értéknek az eladási árak alapján való megállapításához. Az eredeti vizsgálat során nem ez volt a helyzet, mert az eladási árakat és nem a megállapított értéket használták fel. Ez az oka annak, hogy az eredeti rendelet miért nem tartalmazott részleteket az SGA-költségekről. Meg kell jegyezni továbbá, hogy amennyiben az indonéziai piacon teljesített kevés REM-eladás árait használták volna fel, az úgy megállapított rendes érték magasabb lett volna. Ugyanez történt volna, ha a rendes érték megállapítása során az ebből a kevés indonéziai eladásból származó haszonkulcsot alkalmazták volna. Ezért hibás az az érvelés, hogy a módszer a kérelmező hátrányára változott meg.

| (42) | A két kapcsolt kínai exportáló gyártó Szamoán és Tajvanon bejegyzett kapcsolt vállalatokon (kereskedőkön) keresztül értékesítette a REM-eket a Közösség részére. Az exportárat az első független közösségbeli vásárló által fizetett vagy fizetendő viszonteladási árak alapján állapították meg. |
| --- | --- |

(42)

A két kapcsolt kínai exportáló gyártó Szamoán és Tajvanon bejegyzett kapcsolt vállalatokon (kereskedőkön) keresztül értékesítette a REM-eket a Közösség részére. Az exportárat az első független közösségbeli vásárló által fizetett vagy fizetendő viszonteladási árak alapján állapították meg.

| (43) | A rendes érték és az exportár összehasonlítását a gyári árak alapján, azonos kereskedelmi szinten végezték. A tisztességes összehasonlítás érdekében, az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően, figyelembe vették az árakat és az árak összehasonlíthatóságát bizonyítottan befolyásoló tényezők közötti különbségeket. Ezen az alapon megítélték az alkalmazható engedményeket a fizikai jellemzők, fuvarozási költségek, kezelési költségek és jutalékok különbségeire. |
| --- | --- |

(43)

A rendes érték és az exportár összehasonlítását a gyári árak alapján, azonos kereskedelmi szinten végezték. A tisztességes összehasonlítás érdekében, az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően, figyelembe vették az árakat és az árak összehasonlíthatóságát bizonyítottan befolyásoló tényezők közötti különbségeket. Ezen az alapon megítélték az alkalmazható engedményeket a fizikai jellemzők, fuvarozási költségek, kezelési költségek és jutalékok különbségeire.

| (44) | A rendes értéket kiigazították, hogy kizárják a nyomtató interfészek értékét. Továbbá, mivel a két kapcsolt kínai exportáló gyártó által a kapcsolt értékesítési vállalataikon keresztül a Közösség részére eladott modellek egy része karral rendelkezett, a kar értékét figyelembe véve kiigazították a rendes értéket. |
| --- | --- |

(44)

A rendes értéket kiigazították, hogy kizárják a nyomtató interfészek értékét. Továbbá, mivel a két kapcsolt kínai exportáló gyártó által a kapcsolt értékesítési vállalataikon keresztül a Közösség részére eladott modellek egy része karral rendelkezett, a kar értékét figyelembe véve kiigazították a rendes értéket.

| (45) | Mivel a kínai exportáló gyártók kapcsolt kereskedőinek feladatai hasonlóak a jutalékos alapon foglalkoztatott képviselőhöz, az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének i) pontjával összhangban a jutalék tekintetében kiigazították az exportárat. A jutalék szintjét hasonló funkciók meglétére hivatkozva közvetlen bizonyítékok alapján állapították meg. Ebben az összefüggésben a jutalék megállapítása során figyelembe vették a két kapcsolt kínai gyártó által előállított érintett termék eladása kapcsán a kapcsolt kereskedőknél jelentkező SGA-költségeket. |
| --- | --- |

(45)

Mivel a kínai exportáló gyártók kapcsolt kereskedőinek feladatai hasonlóak a jutalékos alapon foglalkoztatott képviselőhöz, az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének i) pontjával összhangban a jutalék tekintetében kiigazították az exportárat. A jutalék szintjét hasonló funkciók meglétére hivatkozva közvetlen bizonyítékok alapján állapították meg. Ebben az összefüggésben a jutalék megállapítása során figyelembe vették a két kapcsolt kínai gyártó által előállított érintett termék eladása kapcsán a kapcsolt kereskedőknél jelentkező SGA-költségeket.

| (46) | A kérelmező szerint a hasonló országban eladott modellre szigorúbb előírások vonatkoztak, ami befolyásolta az árak összehasonlíthatóságát. |
| --- | --- |

(46)

A kérelmező szerint a hasonló országban eladott modellre szigorúbb előírások vonatkoztak, ami befolyásolta az árak összehasonlíthatóságát.

| (47) | Mivel a kérelmező nem szolgált egyetlen példával sem az állítólagos szigorúbb előírásokra és azoknak az árak összehasonlíthatóságára gyakorolt állítólagos kihatására vonatkozóan, ezt a kifogást nem lehetett elfogadni. |
| --- | --- |

(47)

Mivel a kérelmező nem szolgált egyetlen példával sem az állítólagos szigorúbb előírásokra és azoknak az árak összehasonlíthatóságára gyakorolt állítólagos kihatására vonatkozóan, ezt a kifogást nem lehetett elfogadni.

| (48) | A kérelmező kifogásolta, hogy egyes, a kérdőívhez utólag benyújtott információkat fel kellett volna használni az exportár szállítási és kezelési költségek tekintetében való kiigazításának megállapítása során. |
| --- | --- |

(48)

A kérelmező kifogásolta, hogy egyes, a kérdőívhez utólag benyújtott információkat fel kellett volna használni az exportár szállítási és kezelési költségek tekintetében való kiigazításának megállapítása során.

| (49) | Ezt az kifogást elfogadták, és az exportárat pozitív irányban kiigazították. |
| --- | --- |

(49)

Ezt az kifogást elfogadták, és az exportárat pozitív irányban kiigazították.

| (50) | A kérelmező úgy vélte, hogy az eladás utáni költségeknek, garanciáknak és hitelköltségeknek megfelelően ki kell igazítani a rendes értéket. Kérelmezte azt is, hogy az indonéziai gyártó kapcsolt vállalatainak egyike és valamely indonéziai forgalmazó között létrejött megállapodásból eredő költségeket vonják le a rendes értékből. |
| --- | --- |

(50)

A kérelmező úgy vélte, hogy az eladás utáni költségeknek, garanciáknak és hitelköltségeknek megfelelően ki kell igazítani a rendes értéket. Kérelmezte azt is, hogy az indonéziai gyártó kapcsolt vállalatainak egyike és valamely indonéziai forgalmazó között létrejött megállapodásból eredő költségeket vonják le a rendes értékből.

| (51) | Ezt a kérelmet el kellett utasítani, mert a kérelmező által említett költségek nem tartoztak sem a gyártási költségekbe, sem az SGA-költségekbe, amelyeket a rendes érték megállapításához használtak. Ezért semmi sem indokolja, hogy az ilyen költségeket levonják a rendes értékből. |
| --- | --- |

(51)

Ezt a kérelmet el kellett utasítani, mert a kérelmező által említett költségek nem tartoztak sem a gyártási költségekbe, sem az SGA-költségekbe, amelyeket a rendes érték megállapításához használtak. Ezért semmi sem indokolja, hogy az ilyen költségeket levonják a rendes értékből.

| (52) | A kérelmező szerint az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének i) pontja nem teszi lehetővé, hogy kapcsolt vállalatainak exportáraiból levonják a jutalékot, mert tényleges jutalékfizetés nem történt. Bármely esetben, amikor az exportár ilyen kiigazítására került sor, hasonlóképpen a rendes értéket is ki kellett volna igazítani, mivel az indonéz gyártó kapcsolt vállalata ugyanazokat a feladatokat látta el, mint a kérelmező kapcsolt vállalatai. A Tajvanon keresztül történő eladások tekintetében a kérelmező úgy érvelt továbbá, hogy a kiigazítás megállapítása kiterjed a gyártásra és vezetésre vonatkozó költségekre. Az alkalmazott megoszlási kulcsot a tajvani vállalatnál a REM-ek forgalmazása és eladása területén dolgozó alkalmazottak száma alapján kellett volna meghatározni a forgalmazás és eladás területén dolgozó alkalmazottak teljes létszáma helyett. |
| --- | --- |

(52)

A kérelmező szerint az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének i) pontja nem teszi lehetővé, hogy kapcsolt vállalatainak exportáraiból levonják a jutalékot, mert tényleges jutalékfizetés nem történt. Bármely esetben, amikor az exportár ilyen kiigazítására került sor, hasonlóképpen a rendes értéket is ki kellett volna igazítani, mivel az indonéz gyártó kapcsolt vállalata ugyanazokat a feladatokat látta el, mint a kérelmező kapcsolt vállalatai. A Tajvanon keresztül történő eladások tekintetében a kérelmező úgy érvelt továbbá, hogy a kiigazítás megállapítása kiterjed a gyártásra és vezetésre vonatkozó költségekre. Az alkalmazott megoszlási kulcsot a tajvani vállalatnál a REM-ek forgalmazása és eladása területén dolgozó alkalmazottak száma alapján kellett volna meghatározni a forgalmazás és eladás területén dolgozó alkalmazottak teljes létszáma helyett.

| (53) | A 2. cikk (10) bekezdésének i) pontja nem követeli meg, hogy a százalékos árrésen alapuló jutalékot ténylegesen fizessék meg, különösen, ha a kereskedő kapcsolódik az exportáló gyártóhoz, amennyiben a kereskedő feladatai hasonlóan egy jutalékos alapon foglalkoztatott képviselőhöz. A jutalék tekintetében akkor van szükség kiigazításra, ha a felek nem a meghatalmazói-meghatalmazotti jogviszony alapján járnak el, hanem vevőként és eladóként eljárva érik el ugyanazt a gazdaság eredményt. A kérelmező kapcsolt vállalatai valamennyi exporteladásról számlát küldtek a nem kapcsolt fogyasztóknak, és meghatározták az eladási árat, míg az utóbbiak feladták náluk a rendelést. Nem ez volt a helyzet az indonéziai gyártó kapcsolt vállalatánál, amelynek SGA-költségeit felhasználták a rendes érték megállapításához. Az indonéziai piacon az értékesítést valóban egy másik kapcsolt vállalat végezte, és, ahogy az a fenti (51) preambulumbekezdésben már kifejtésre került, ennek a vállalatnak az SGA-költségeit nem használták fel a rendes érték megállapításához. Ezért nem volt helyénvaló a rendes érték ilyen kiigazítása, és a kérelmező kifogásait nem lehetett elfogadni. |
| --- | --- |

(53)

A 2. cikk (10) bekezdésének i) pontja nem követeli meg, hogy a százalékos árrésen alapuló jutalékot ténylegesen fizessék meg, különösen, ha a kereskedő kapcsolódik az exportáló gyártóhoz, amennyiben a kereskedő feladatai hasonlóan egy jutalékos alapon foglalkoztatott képviselőhöz. A jutalék tekintetében akkor van szükség kiigazításra, ha a felek nem a meghatalmazói-meghatalmazotti jogviszony alapján járnak el, hanem vevőként és eladóként eljárva érik el ugyanazt a gazdaság eredményt. A kérelmező kapcsolt vállalatai valamennyi exporteladásról számlát küldtek a nem kapcsolt fogyasztóknak, és meghatározták az eladási árat, míg az utóbbiak feladták náluk a rendelést. Nem ez volt a helyzet az indonéziai gyártó kapcsolt vállalatánál, amelynek SGA-költségeit felhasználták a rendes érték megállapításához. Az indonéziai piacon az értékesítést valóban egy másik kapcsolt vállalat végezte, és, ahogy az a fenti (51) preambulumbekezdésben már kifejtésre került, ennek a vállalatnak az SGA-költségeit nem használták fel a rendes érték megállapításához. Ezért nem volt helyénvaló a rendes érték ilyen kiigazítása, és a kérelmező kifogásait nem lehetett elfogadni.

| (54) | A jutalék kiigazításának megállapítása tekintetében hangsúlyozni kell, hogy a kérelmező a kifejezett kérés ellenére sem szolgáltatott olyan megfelelő részleteket, amelyek lehetővé tették volna SGA-költségei eltérő megosztását. Ebben az összefüggésben a kérelmezőnek a jutalék kiigazításának megállapítására vonatkozó igényét el kellett utasítani. |
| --- | --- |

(54)

A jutalék kiigazításának megállapítása tekintetében hangsúlyozni kell, hogy a kérelmező a kifejezett kérés ellenére sem szolgáltatott olyan megfelelő részleteket, amelyek lehetővé tették volna SGA-költségei eltérő megosztását. Ebben az összefüggésben a kérelmezőnek a jutalék kiigazításának megállapítására vonatkozó igényét el kellett utasítani.

| (55) | Az alaprendelet 2. cikkének (11) bekezdésében foglalt rendelkezéseknek megfelelően típusonként összehasonlították a rendes érték súlyozott átlagát az érintett termék megfelelő típusa exportárának súlyozott átlagával. |
| --- | --- |

(55)

Az alaprendelet 2. cikkének (11) bekezdésében foglalt rendelkezéseknek megfelelően típusonként összehasonlították a rendes érték súlyozott átlagát az érintett termék megfelelő típusa exportárának súlyozott átlagával.

| (56) | Az összehasonlítás alátámasztotta a dömping meglétét. A Közösség következetes gyakorlatával összhangban a két kapcsolt exportáló gyártó vonatkozásában egy dömpingkülönbözetet állapítottak meg. A meg nem fizetett vámú, a nettó, közösségi határparitáson számított ár százalékában kifejezett dömpingkülönbözet a Shanghai Adeptech Precision Co. Ltd. és a Shanghai Excell M&E Enterprise Co. Ltd. kapcsolt vállalat vonatkozásában 52,6 %. |
| --- | --- |

(56)

Az összehasonlítás alátámasztotta a dömping meglétét. A Közösség következetes gyakorlatával összhangban a két kapcsolt exportáló gyártó vonatkozásában egy dömpingkülönbözetet állapítottak meg. A meg nem fizetett vámú, a nettó, közösségi határparitáson számított ár százalékában kifejezett dömpingkülönbözet a Shanghai Adeptech Precision Co. Ltd. és a Shanghai Excell M&E Enterprise Co. Ltd. kapcsolt vállalat vonatkozásában 52,6 %.

D.   A FELÜLVIZSGÁLT INTÉZKEDÉSEK MÓDOSÍTÁSA

| (57) | A vizsgálat eredményeinek fényében úgy határoztak, hogy a megállapított dömpingkülönbözet szintjén végleges dönpingellenes vámot kell kivetni a kérelmezőre. Ez a különbözet alacsonyabb, mint a károkozás megszüntetésének az eredeti vizsgálatban a KNK számára megállapított országos szintje. |
| --- | --- |

(57)

A vizsgálat eredményeinek fényében úgy határoztak, hogy a megállapított dömpingkülönbözet szintjén végleges dönpingellenes vámot kell kivetni a kérelmezőre. Ez a különbözet alacsonyabb, mint a károkozás megszüntetésének az eredeti vizsgálatban a KNK számára megállapított országos szintje.

| (58) | Ebben az összefüggésben a Shanghai Adeptech Precision Co. Ltd. és a Shanghai Excell M&E Enterprise Co. Ltd. által gyártott REM behozatalára vonatkozó módosított dömpingellenes vám mértéke 52,6 %. |
| --- | --- |

(58)

Ebben az összefüggésben a Shanghai Adeptech Precision Co. Ltd. és a Shanghai Excell M&E Enterprise Co. Ltd. által gyártott REM behozatalára vonatkozó módosított dömpingellenes vám mértéke 52,6 %.

E.   A DÖMPINGELLENES VÁM VISSZAMENŐLEGES HATÁLYÚ BESZEDÉSE

| (59) | A fenti megállapítások fényében a kérelmező tekintetében alkalmazandó dömpingellenes vámot visszamenőlegesen be kell szedni az érintett termék behozatala után, amelyet az 1408/2004/EK bizottsági rendelet 3 cikke szerint a nyilvántartásba vételre figyelemmel hajtottak végre. |
| --- | --- |

(59)

A fenti megállapítások fényében a kérelmező tekintetében alkalmazandó dömpingellenes vámot visszamenőlegesen be kell szedni az érintett termék behozatala után, amelyet az 1408/2004/EK bizottsági rendelet 3 cikke szerint a nyilvántartásba vételre figyelemmel hajtottak végre.

F.   KÖZZÉTÉTEL

| (60) | Minden érdekelt felet tájékoztattak a lényeges tényekről, valamint azokról a szempontokról, amelyek alapján a kérelmezőtől érkező REM behozatalára módosított végleges dömpingellenes vámot terveztek kivetni, és ezt a vámot visszamenőleges hatállyal be kívánták szedni a nyilvántartásba vételre figyelemmel végrehajtott behozatal után. Észrevételeiket megfontolták és figyelembe vették, ahol ez lehetséges volt. |
| --- | --- |

(60)

Minden érdekelt felet tájékoztattak a lényeges tényekről, valamint azokról a szempontokról, amelyek alapján a kérelmezőtől érkező REM behozatalára módosított végleges dömpingellenes vámot terveztek kivetni, és ezt a vámot visszamenőleges hatállyal be kívánták szedni a nyilvántartásba vételre figyelemmel végrehajtott behozatal után. Észrevételeiket megfontolták és figyelembe vették, ahol ez lehetséges volt.

| (61) | Ez a felülvizsgálat nem érinti a 2605/2000/EK tanácsi rendelettel kivetett intézkedéseknek az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdése szerinti lejárati időpontját, |
| --- | --- |

(61)

Ez a felülvizsgálat nem érinti a 2605/2000/EK tanácsi rendelettel kivetett intézkedéseknek az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdése szerinti lejárati időpontját,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   A 2605/2000/EK tanácsi rendelet 1. cikkének (2) bekezdésében a táblázat a következőkkelegészül ki:

| „Ország | Vállalat | Vámtétel | Kiegészítő TARIC-kód |
| --- | --- | --- | --- |
| Kínai Népköz-társaság | Shanghai Adeptech Precision Co. Ltd. |
| No. 3217 Hong Mei Road, Shanghai |
| 201103, People’s Republic of China |

„Ország

Vállalat

Vámtétel

Kiegészítő TARIC-kód

Kínai Népköz-társaság

Shanghai Adeptech Precision Co. Ltd.

No. 3217 Hong Mei Road, Shanghai

201103, People’s Republic of China

52,6 %

A561

| Shanghai Excell M&E Enterprise Co. Ltd. |
| --- |
| No. 1688 Huateng Road, Huaxin Town, |
| Qingpu District, Shanghai, People’s Republic of China |

Shanghai Excell M&E Enterprise Co. Ltd.

No. 1688 Huateng Road, Huaxin Town,

Qingpu District, Shanghai, People’s Republic of China

52,6 %

A561”

(2)   A kivetett vámot visszamenőleges hatállyal is be kell szedni az érintett termék behozatala után, amelyet az 1408/2004/EK bizottsági rendelet 3. cikke szerint nyilvántartásba vettek.

A vámhatóságok azt az utasítást kapják, hogy fejezzék be a Kínai Népköztársaságból származó és a Shanghai Adeptech Precision Co. Ltd. és a Shanghai Excell M&E Enterprise Co. Ltd. által gyártott érintett termék behozatalának nyilvántartásba vételét.

(3)   Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos intézkedéseket kell alkalmazni.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. április 28-án.

a Tanács részéről

az elnök

J. ASSELBORN

---

(1)  HL L 56., 1996.3.6., 1. o. A legutóbb a 461/2004/EK rendelettel (HL L 77., 2004.3.13., 12. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 301., 2000.11.30., 42. o. Az 1408/2004/EK rendelettel (HL L 256., 2004.8.3., 8. o.) módosított rendelet.

2

---

| 3.5.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 112/8 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 112/8

---

A BIZOTTSÁG 693/2005/EK RENDELETE

(2005. május 2.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgálóbehozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a gyümölcs és zöldség behozatalára vonatkozó intézkedések alkalmazása részletes szabályainak megállapításáról szóló, 1994. december 21-i 3223/94/EK (1) bizottsági rendeletre és különösen annak 4. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően a 3223/94/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azon szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket. |
| --- | --- |

(1)

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően a 3223/94/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azon szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

| (2) | A fenti szempontokat figyelembe véve, a behozatali átalányértékeket az e rendelet mellékletében szereplő szinteken kell meghatározni, |
| --- | --- |

(2)

A fenti szempontokat figyelembe véve, a behozatali átalányértékeket az e rendelet mellékletében szereplő szinteken kell meghatározni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 3223/94/EK rendelet 4. cikkében említett behozatali átalányértékeket a mellékletben található táblázat határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet 2005. május 3-án lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. május 2-án.

a Bizottság részéről

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 337., 1994.12.24., 66. o. A legutóbb az 1947/2002/EK rendelettel (HL L 299., 2002.11.1., 17. o.) módosított rendelet.

1

---

MELLÉKLET

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról szóló, 2005. május 2-i bizottsági rendelethez

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | 052 | 111,5 |
| 204 | 99,6 |
| 212 | 124,2 |
| 999 | 111,8 |
| 0707 00 05 | 052 | 140,8 |
| 204 | 67,7 |
| 999 | 104,3 |
| 0709 90 70 | 052 | 101,1 |
| 204 | 44,2 |
| 624 | 50,3 |
| 999 | 65,2 |
| 0805 10 20 | 052 | 53,9 |
| 204 | 46,6 |
| 212 | 59,7 |
| 220 | 42,3 |
| 388 | 65,2 |
| 400 | 40,2 |
| 624 | 70,8 |
| 999 | 54,1 |
| 0805 50 10 | 052 | 46,9 |
| 220 | 65,0 |
| 388 | 62,4 |
| 400 | 51,0 |
| 528 | 63,0 |
| 624 | 63,4 |
| 999 | 58,6 |
| 0808 10 80 | 388 | 96,8 |
| 400 | 103,0 |
| 404 | 95,1 |
| 508 | 63,2 |
| 512 | 73,2 |
| 524 | 52,9 |
| 528 | 69,1 |
| 720 | 68,9 |
| 804 | 107,1 |
| 999 | 81,0 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

052

111,5

204

99,6

212

124,2

999

111,8

0707 00 05

052

140,8

204

67,7

999

104,3

0709 90 70

052

101,1

204

44,2

624

50,3

999

65,2

0805 10 20

052

53,9

204

46,6

212

59,7

220

42,3

388

65,2

400

40,2

624

70,8

999

54,1

0805 50 10

052

46,9

220

65,0

388

62,4

400

51,0

528

63,0

624

63,4

999

58,6

0808 10 80

388

96,8

400

103,0

404

95,1

508

63,2

512

73,2

524

52,9

528

69,1

720

68,9

804

107,1

999

81,0

---

(1)  Az országok nómenklatúráját a 2081/2003/EK bizottsági rendelet határozza meg (HL L 313., 2003.11.28., 11. o.). A „999” jelentése „egyéb származás”.

---

| 3.5.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 112/10 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 112/10

---

A BIZOTTSÁG 694/2005/EK RENDELETE

(2005. május 2.)

az 1555/96/EK rendeletnek az uborkára és a meggytől eltérő cseresznyefélékre vonatkozó kiegészítő importvámok küszöbszintjei tekintetében történő módosításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a gyümölcs- és zöldségpiac közös szervezéséről szóló, 1996. október 28-i 2200/96/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 33. cikke (4) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A gyümölcs- és zöldségfélékre kivetett kiegészítő importvámok alkalmazásának részletes szabályairól szóló, 1996. július 30-i 1555/96/EK bizottsági rendelet (2) rendelkezik az ugyanezen rendelet mellékletében felsorolt termékek behozatalának felügyeletéről. Ezt a felügyeleti tevékenységet a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló 2913/92/EGK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó egyes rendelkezések megállapításáról szóló, 1993. július 2-i 2454/93/EGK bizottsági rendelet (3). |
| --- | --- |

(1)

A gyümölcs- és zöldségfélékre kivetett kiegészítő importvámok alkalmazásának részletes szabályairól szóló, 1996. július 30-i 1555/96/EK bizottsági rendelet (2) rendelkezik az ugyanezen rendelet mellékletében felsorolt termékek behozatalának felügyeletéről. Ezt a felügyeleti tevékenységet a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló 2913/92/EGK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó egyes rendelkezések megállapításáról szóló, 1993. július 2-i 2454/93/EGK bizottsági rendelet (3).

| (2) | Az uruguayi forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai során megkötött mezőgazdasági megállapodás (4) 5. cikke (4) bekezdésének alkalmazása érdekében, valamint a 2002-re, 2003-ra és 2004-re vonatkozóan rendelkezésre álló legfrissebb adatok tükrében módosítani kell az uborka és a meggytől eltérő cseresznyefélék esetében alkalmazandó kiegészítő importvámok küszöbszintjeit. |
| --- | --- |

(2)

Az uruguayi forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai során megkötött mezőgazdasági megállapodás (4) 5. cikke (4) bekezdésének alkalmazása érdekében, valamint a 2002-re, 2003-ra és 2004-re vonatkozóan rendelkezésre álló legfrissebb adatok tükrében módosítani kell az uborka és a meggytől eltérő cseresznyefélék esetében alkalmazandó kiegészítő importvámok küszöbszintjeit.

| (3) | Következésképpen módosítani kell az 1555/96/EK rendeletet. |
| --- | --- |

(3)

Következésképpen módosítani kell az 1555/96/EK rendeletet.

| (4) | Az ebben a rendeletben foglalt intézkedések összhangban vannak a Gyümölcs- és Zöldségpiaci Irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(4)

Az ebben a rendeletben foglalt intézkedések összhangban vannak a Gyümölcs- és Zöldségpiaci Irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1555/96/EK rendelet melléklete helyébe az e rendelet mellékletében foglalt szöveg lép.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ezt a rendeletet 2005. május 1-jétől kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban

Kelt Brüsszelben, 2005. május 2-án.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 297., 1996.11.21., 1. o. A legutóbb a 47/2003/EK bizottsági rendelettel (HL L 7., 2003.1.11., 64. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 193., 1996.8.3., 1. o. A legutóbb a 386/2005/EK rendelettel (HL L 62., 2005.3.9., 3. o.) módosított rendelet.

2

(3)  HL L 253., 1993.10.11., 1. o. A legutóbb a 2286/2003/EK rendelettel (HL L 343., 2003.12.31., 1. o.) módosított rendelet.).

3

(4)  HL L 336., 1994.12.23., 22. o.

4

---

MELLÉKLET

„MELLÉKLET

A Kombinált Nómenklatúra értelmezésére vonatkozó szabályok sérelme nélkül a termékek megnevezése csak tájékoztató jellegű. E melléklet alkalmazása szempontjából a kiegészítő importvámok alkalmazási körét az e rendelet elfogadásakor érvényes KN-kódok alkalmazási tartománya határozza meg. Abban az esetben, ha a KN-kód előtt »ex« jelzés található, a kiegészítő importvám alkalmazási körét a KN-kód alkalmazási tartománya és az annak megfelelő alkalmazási időszak együttesen határozza meg.

| Tételszám | KN-kód | Árumegnevezés | Alkalmazási időszak | Küszöbszint
  (tonnában) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 78.0015 | ex 0702 00 00 | Paradicsom | — | október 1. – május 31. |

Tételszám

KN-kód

Árumegnevezés

Alkalmazási időszak

Küszöbszint

(tonnában)

78.0015

ex 0702 00 00

Paradicsom

—

október 1. – május 31.

596 477

78.0020

| — | június 1. – szeptember 30. |
| --- | --- |

—

június 1. – szeptember 30.

552 167

78.0065

ex 0707 00 05

Uborka

| — | május 1. – október 31. |
| --- | --- |

—

május 1. – október 31.

10 626

78.0075

| — | november 1. – április 30. |
| --- | --- |

—

november 1. – április 30.

10 326

78.0085

ex 0709 10 00

Articsóka

| — | november 1. – június 30. |
| --- | --- |

—

november 1. – június 30.

2 071

78.0100

0709 90 70

Cukkini

| — | január 1. – december 31. |
| --- | --- |

—

január 1. – december 31.

65 658

78.0110

ex 0805 10 20

Narancs

| — | december 1. – május 31. |
| --- | --- |

—

december 1. – május 31.

620 166

78.0120

ex 0805 20 10

Klementin

| — | november 1. – február vége |
| --- | --- |

—

november 1. – február vége

88 174

78.0130

ex 0805 20 30

ex 0805 20 50

ex 0805 20 70

ex 0805 20 90

Mandarin, beleértve a tangerint, satsumát; wilkinget és a citrusfélék hasonló hibridjeit

| — | november 1. – február vége |
| --- | --- |

—

november 1. – február vége

94 302

78.0155

ex 0805 50 10

Citrom

| — | június 1. – december 31. |
| --- | --- |

—

június 1. – december 31.

341 887

78.0160

| — | január 1. – május 31. |
| --- | --- |

—

január 1. – május 31.

13 010

78.0170

ex 0806 10 10

Csemegeszőlő

| — | július 21. – november 20. |
| --- | --- |

—

július 21. – november 20.

227 815

78.0175

ex 0808 10 80

Alma

| — | január 1. – augusztus 31. |
| --- | --- |

—

január 1. – augusztus 31.

730 999

78.0180

| — | szeptember 1. – december 31. |
| --- | --- |

—

szeptember 1. – december 31.

32 266

78.0220

ex 0808 20 50

Körte

| — | január 1. – április 30. |
| --- | --- |

—

január 1. – április 30.

274 921

78.0235

| — | július 1. – december 31. |
| --- | --- |

—

július 1. – december 31.

28 009

78.0250

ex 0809 10 00

Kajszibarack

| — | június 1. – július 31. |
| --- | --- |

—

június 1. – július 31.

4 123

78.0265

ex 0809 20 95

Cseresznyefélék a meggy kivételével

| — | május 21. – augusztus 10. |
| --- | --- |

—

május 21. – augusztus 10.

54 213

78.0270

ex 0809 30

Őszibarack, beleértve a kopaszbarackot és a nektarint

| — | június 11. – szeptember 30. |
| --- | --- |

—

június 11. – szeptember 30.

6 808

78.0280

ex 0809 40 05

Szilva

| — | június 11. – szeptember 30. |
| --- | --- |

—

június 11. – szeptember 30.

51 276”

---

II Jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

Tanács

| 3.5.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 112/12 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 112/12

---

A TANÁCS HATÁROZATA

(2004. december 22.)

az Európai Közösség és a Liechtensteini Hercegség közötti, a megtakarításokból származó kamatjövedelem adóztatásáról szóló 2003/48/EK tanácsi rendeletben meghatározott szabályokkal egyenértékű rendelkezések megállapításáról szóló megállapodás megkötéséről

(2005/353/EK)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 94. cikkére, összefüggésben a 300. cikk (2) bekezdésének első albekezdésével, (3) bekezdésének első albekezdésével és (4) bekezdésével,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Parlament véleményére (1),

mivel:

| (1) | 2001. október 16-án a Tanács felhatalmazta a Bizottságot, hogy folytasson tárgyalásokat a Liechtensteini Hercegséggel egy olyan megállapodásról, amely alkalmas annak biztosítására, hogy a Liechtensteini Hercegség a megtakarításokból származó kamatjövedelem tényleges megadóztatására a Közösségen belül alkalmazandó intézkedésekkel egyenértékű intézkedéseket fogadjon el. |
| --- | --- |

(1)

2001. október 16-án a Tanács felhatalmazta a Bizottságot, hogy folytasson tárgyalásokat a Liechtensteini Hercegséggel egy olyan megállapodásról, amely alkalmas annak biztosítására, hogy a Liechtensteini Hercegség a megtakarításokból származó kamatjövedelem tényleges megadóztatására a Közösségen belül alkalmazandó intézkedésekkel egyenértékű intézkedéseket fogadjon el.

| (2) | A tárgyalások eredményeként keletkezett megállapodás szövege összhangban van a Tanács által kiadott tárgyalási irányelvekkel. A megállapodáshoz szándéknyilatkozatot csatolnak, amely egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Liechtensteini Hercegség között jött létre, és amelynek a szövegét a 2004/897/EK tanácsi határozat (2) tartalmazza. |
| --- | --- |

(2)

A tárgyalások eredményeként keletkezett megállapodás szövege összhangban van a Tanács által kiadott tárgyalási irányelvekkel. A megállapodáshoz szándéknyilatkozatot csatolnak, amely egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Liechtensteini Hercegség között jött létre, és amelynek a szövegét a 2004/897/EK tanácsi határozat (2) tartalmazza.

| (3) | A 2003/48/EK tanácsi rendelet (3) rendelkezéseinek alkalmazása függ az ezen irányelv intézkedéseivel egyenértékű intézkedéseknek a Liechtensteini Hercegség általi, a Liechtensteini Hercegség és a Közösség által kötött megállapodással összhangban történő alkalmazásától. |
| --- | --- |

(3)

A 2003/48/EK tanácsi rendelet (3) rendelkezéseinek alkalmazása függ az ezen irányelv intézkedéseivel egyenértékű intézkedéseknek a Liechtensteini Hercegség általi, a Liechtensteini Hercegség és a Közösség által kötött megállapodással összhangban történő alkalmazásától.

| (4) | A 2004/897/EK tanácsi határozatnak megfelelően, valamint a megállapodás megkötéséről szóló, egy későbbi időpontban elfogadandó határozatra is figyelemmel, a megállapodás az Európai Közösség nevében 2004. december 7-én aláírásra került. |
| --- | --- |

(4)

A 2004/897/EK tanácsi határozatnak megfelelően, valamint a megállapodás megkötéséről szóló, egy későbbi időpontban elfogadandó határozatra is figyelemmel, a megállapodás az Európai Közösség nevében 2004. december 7-én aláírásra került.

| (5) | A megállapodást a Közösség nevében jóvá kell hagyni. |
| --- | --- |

(5)

A megállapodást a Közösség nevében jóvá kell hagyni.

| (6) | A megállapodás I. és II. mellékletének kiigazítása érdekében egy egyszerű és gyors eljárás megállapítása szükséges, |
| --- | --- |

(6)

A megállapodás I. és II. mellékletének kiigazítása érdekében egy egyszerű és gyors eljárás megállapítása szükséges,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

Az Európai Közösség és a Liechtensteini Hercegség közötti, a megtakarításokból származó kamatjövedelem adóztatásáról szóló 2003/48/EK tanácsi rendeletben meghatározott szabályokkal egyenértékű rendelkezéseket megállapító megállapodást az Európai Közösség nevében a Tanács jóváhagyja.

A megállapodás szövege ezen határozat mellékletét képezi (4).

2. cikk

A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a Közösség nevében jóváhagyja a megállapodás mellékleteinek azon módosításait, amelyek biztosítják, hogy azok a 2003/48/EK irányelv 5. cikke a) pontjában hivatkozott bejelentés szerinti illetékes hatóságra vonatkozó adatoknak, valamint az irányelv mellékletében foglalt adatoknak megfeleljenek.

3. cikk

A Közösség nevében a Tanács elnöke megteszi a megállapodás 16. cikke (1) bekezdésében meghatározott értesítést (5).

4. cikk

Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

Kelt Brüsszelben, 2004. december 22-én.

a Tanács részéről

az elnök

C. VEERMAN

---

(1)  Az Európai Parlament 2004. november 17-i véleménye (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

1

(2)  HL L 379., 2004.12.24., 83. o.

2

(3)  HL L 157., 2003.6.26., 38. o. A legutóbb a 2004/66/EK irányelvvel (HL L 168., 2004.5.1., 35. o.) módosított irányelv.

3

(4)  HL L 379., 2004.12.24., 84. o.

4

(5)  A megállapodás hatálybalépésének időpontját az Európai Unió Hivatalos Lapjában a Tanács Főtitkársága teszi közzé.

5

Európai Unió Hivatalos Lapjában

---

Bizottság

| 3.5.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 112/14 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 112/14

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2005. április 29.)

a tagállamok által az Európai Mezőgazdasági Orientációs és Garancia Alap (EMOGA) Garanciarészlege címén eszközölt bizonyos kiadások közösségi finanszírozásból történő kizárásáról

(az értesítés a C(2005) 1307. számú dokumentummal történt)

(Csak a spanyol, dán, német, görög, angol, francia, olasz, holland és portugál nyelvű szöveg hiteles)

(2005/354/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a közös agrárpolitika finanszírozásáról szóló, 1970. április 21-i 729/70/EGK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 5. cikke (2) bekezdésének c) pontjára,

tekintettel a közös agrárpolitika finanszírozásáról szóló, 1999. május 17-i 1258/1999/EK tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 7. cikke (4) bekezdésére,

az Alap bizottságának konzultációját követően,

mivel:

| (1) | A 729/70/EGK rendelet 5. cikke és az 1258/1999/EK rendelet 7. cikke, valamint a 729/70/EGK tanácsi rendeletnek az EMOGA Garanciarészlege számlaelszámolási eljárása tekintetében történő alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1995. július 7-i 1663/95/EK bizottsági rendelet (3) 8. cikkének (1) és (2) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a Bizottság végezze el a szükséges ellenőrző vizsgálatokat, közölje a tagállamokkal az ellenőrző vizsgálatok eredményét, vizsgálja meg a tagállamok által tett észrevételeket, kétoldalú megbeszéléseket hívjon össze annak érdekében, hogy megegyezésre jussanak az érintett tagállamokkal, valamint megállapításait formálisan közölje velük, hivatkozva az Európai Mezőgazdasági Orientációs és Garanciaalap Garanciarészlege számlaelszámolásával összefüggő egyeztetési eljárás kialakításáról szóló, 1994. július 1-jei 94/442/EK bizottsági határozatra (4). |
| --- | --- |

(1)

A 729/70/EGK rendelet 5. cikke és az 1258/1999/EK rendelet 7. cikke, valamint a 729/70/EGK tanácsi rendeletnek az EMOGA Garanciarészlege számlaelszámolási eljárása tekintetében történő alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1995. július 7-i 1663/95/EK bizottsági rendelet (3) 8. cikkének (1) és (2) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a Bizottság végezze el a szükséges ellenőrző vizsgálatokat, közölje a tagállamokkal az ellenőrző vizsgálatok eredményét, vizsgálja meg a tagállamok által tett észrevételeket, kétoldalú megbeszéléseket hívjon össze annak érdekében, hogy megegyezésre jussanak az érintett tagállamokkal, valamint megállapításait formálisan közölje velük, hivatkozva az Európai Mezőgazdasági Orientációs és Garanciaalap Garanciarészlege számlaelszámolásával összefüggő egyeztetési eljárás kialakításáról szóló, 1994. július 1-jei 94/442/EK bizottsági határozatra (4).

| (2) | A tagállamoknak lehetősége volt egyeztető eljárás indítását kérni. Néhány esetben éltek ezzel a lehetőséggel, és az eljárás végén készült jelentést a Bizottság megvizsgálta. |
| --- | --- |

(2)

A tagállamoknak lehetősége volt egyeztető eljárás indítását kérni. Néhány esetben éltek ezzel a lehetőséggel, és az eljárás végén készült jelentést a Bizottság megvizsgálta.

| (3) | A 729/70/EGK rendelet 2. és 3. cikke, valamint az 1258/1999/EK rendelet 2. cikke szerint csak azok a harmadik országokba irányuló export-visszatérítések és az agrárpiacok szabályozására irányuló intervenciók támogathatók, amelyeket a közösségi szabályok szerint ítélnek oda, illetve hajtanak végre az agrárpiaci szervezetek keretében. |
| --- | --- |

(3)

A 729/70/EGK rendelet 2. és 3. cikke, valamint az 1258/1999/EK rendelet 2. cikke szerint csak azok a harmadik országokba irányuló export-visszatérítések és az agrárpiacok szabályozására irányuló intervenciók támogathatók, amelyeket a közösségi szabályok szerint ítélnek oda, illetve hajtanak végre az agrárpiaci szervezetek keretében.

| (4) | Az elvégzett ellenőrző vizsgálatok, a kétoldalú megbeszélések eredményei és az egyeztető eljárások rávilágítottak arra, hogy a tagállamok által bejelentett kiadások egy része nem tesz eleget ezeknek a feltételeknek, következésképpen nem finanszírozható az EMOGA Garanciarészlegéből. |
| --- | --- |

(4)

Az elvégzett ellenőrző vizsgálatok, a kétoldalú megbeszélések eredményei és az egyeztető eljárások rávilágítottak arra, hogy a tagállamok által bejelentett kiadások egy része nem tesz eleget ezeknek a feltételeknek, következésképpen nem finanszírozható az EMOGA Garanciarészlegéből.

| (5) | Jelezni kell azokat az összegeket, amelyek nem fogadhatók el az EMOGA Garanciarészlege terhére, és azok nem vonatkoznak a Bizottság által a tagállamok számára készített, az ellenőrző vizsgálatok eredményeit tartalmazó írásos közleményét megelőző huszonnégy hónapnál korábban eszközölt kiadásokra. |
| --- | --- |

(5)

Jelezni kell azokat az összegeket, amelyek nem fogadhatók el az EMOGA Garanciarészlege terhére, és azok nem vonatkoznak a Bizottság által a tagállamok számára készített, az ellenőrző vizsgálatok eredményeit tartalmazó írásos közleményét megelőző huszonnégy hónapnál korábban eszközölt kiadásokra.

| (6) | Azokra az esetekre vonatkozóan, melyekre ez a határozat irányul, a közösségi szabályoknak való meg nem felelés miatt kizárandó összegek értékelését a Bizottság összefoglaló jelentés keretében közölte a tagállamokkal. |
| --- | --- |

(6)

Azokra az esetekre vonatkozóan, melyekre ez a határozat irányul, a közösségi szabályoknak való meg nem felelés miatt kizárandó összegek értékelését a Bizottság összefoglaló jelentés keretében közölte a tagállamokkal.

| (7) | Ez a határozat nem határozza meg előzetesen azokat a pénzügyi következtetéseket, amelyeket a Bizottság vonhat le az Európai Bíróság határozataiból, a 2004. október 31-én folyamatban lévő, és e rendelet tárgyát képező témára vonatkozó bírósági ügyekben, |
| --- | --- |

(7)

Ez a határozat nem határozza meg előzetesen azokat a pénzügyi következtetéseket, amelyeket a Bizottság vonhat le az Európai Bíróság határozataiból, a 2004. október 31-én folyamatban lévő, és e rendelet tárgyát képező témára vonatkozó bírósági ügyekben,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A tagállamok EMOGA Garanciarészlege címén bejelentett, akkreditált kifizető szervezeteinek a mellékletben szereplő kiadásai a közösségi szabályoknak való meg nem felelés miatt ki vannak zárva a közösségi finanszírozásból.

2. cikk

E határozat címzettje a Belga Királyság, a Dán Királyság, a Német Szövetségi Köztársaság, a Görög Köztársaság, a Spanyol Királyság, a Francia Köztársaság, az Olasz Köztársaság, a Holland Királyság, a Portugál Köztársaság, valamint Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága.

Kelt Brüsszelben, 2005. április 29-én.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 94., 1970.4.28., 13. o. A legutóbb az 1287/95/EK rendelettel (HL L 125., 1995.6.8., 1. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 160., 1999.6.26., 103. o.

2

(3)  HL L 158., 1995.7.8., 6. o. A legutóbb a 465/2005/EK rendelettel (HL L 77., 2005.3.23., 6. o.) módosított rendelet.

3

(4)  HL L 182., 1994.7.16., 45. o. A legutóbb a 2001/535/EK határozattal (HL L 193., 2001.7.17., 25. o.) módosított határozat.

4

---

MELLÉKLET

| Ágazat | Tagállam | Költségvetési tétel | Ok | Nemzeti valuta | Nem finanszírozandó kiadások | Már megvalósult levonások | A döntés pénzügyi hatása | Költségvetési év |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pénzügyi ellenőrzés | BE | Különfélék | 2 %-os átalánykiigazítás – az 1663/95/EK rendelet szerinti jóváhagyási kritérium be nem tartása | EUR | – 354 172,05 | 0,00 | – 354 172,05 | 2000-2001 |
| | Összesítve BE | | | | – 354 172,05 | 0,00 | – 354 172,05 | |
| Export-visszatérítés | DE | 2100-013-tól 2100-016-ig | Minden export-visszatérítés elutasítása a vasúton szállított élő szarvasmarhára és 5 %-os átalánykiigazítás a közúti fuvarozással történő export esetében – a 91/628/EGK irányelv és a 615/98/EK rendelet be nem tartása | EUR | – 13 823 822,23 | 0,00 | – 13 823 822,23 | 1999-2001 |
| Közraktározás | DE | 2111, 2112, 2113 | Hiányosságok a pályázati eljárásban és az 562/2000/EK rendelet 17. cikkének (1) bekezdése által előírt 10 tonnánál alacsonyabb szállítás | EUR | – 3 860 285,14 | 0,00 | – 3 860 285,14 | 2001-2002 |
| | Összesítve DE | | | | – 17 684 107,37 | 0,00 | – 17 684 107,37 | |
| Pénzügyi ellenőrzés | DK | Különfélék | Kiigazítás – az 1258/99/EK rendelet alkalmazása – a fizetési határidők be nem tartása | DKK | – 4 910,60 | – 346 907,17 | 341 996,57 | 2002 |
| | Összesítve DK | | | | – 4 910,60 | – 346 907,17 | 341 996,57 | |
| Állatokra vonatkozó jövedelemtámogatások | GR | 2129 | 2 %-os átalánykiigazítás – azonosítási és regisztrációs rendszer hiánya | EUR | – 33 809,35 | 0,00 | – 33 809,35 | 2001-2002 |
| Szántóföldi növények | GR | 1041-1060, 1310, 1858 | 5 %-os átalánykiigazítás – a kérelmek szabályszerűsége biztosításának elégtelen színvonala | EUR | – 25 361 283,00 | 0,00 | – 25 361 283,00 | 2002 |
| Olívaolaj | GR | 1220 | Késedelmek az engedélyek visszavonásában és a minőségi szankciókban | EUR | – 200 146,68 | 0,00 | – 200 146,68 | 1996-1998 |
| Pénzügyi ellenőrzés | GR | Különfélék | Kiigazítás – az 1258/99/EK rendelet alkalmazása – a fizetési határidők figyelmen kívül hagyása | EUR | – 875 706,08 | – 1 083 685,95 | 207 979,87 | 2001 |
| | Összesítve GR | | | | – 26 470 945,11 | – 1 083 685,95 | – 25 387 259,16 | |
| Gyümölcs és zöldség | ES | 1508 | 5 %-os átalánykiigazítás a kulcsellenőrzések hiányosságai miatt/kompenzációs banántámogatás | EUR | – 348 947,00 | 0,00 | – 348 947,00 | 2000 |
| Len és kender | ES | 1400, 1402 | 25 %-os átalánykiigazítás lenre és 10 %-os és 25 %-os átalánykiigazítás kenderre – jelentős hiányosságok az ellenőrző rendszerben | EUR | – 21 077 981,00 | 0,00 | – 21 077 981,00 | 1996-2000 |
| Len | ES | 1400 | 100 %-os átalánykiigazítás – jelentős hiányosságok az ellenőrző rendszerben és általános visszaélések | EUR | – 113 399 346,00 | 0,00 | – 113 399 346,00 | 1999-2004 |
| Vidékfejlesztés | ES | 4051-4072 | 2 %-os átalánykiigazítás – hiányosságok az irányítási és ellenőrzési rendszer alkalmazásában – mezőgazdasági és erdészeti intézkedések – nemzeti szint | EUR | – 71 222,00 | 0,00 | – 71 222,00 | 2001-2002 |
| Vidékfejlesztés | ES | 4051 | 2 %-os és 5 %-os átalánykiigazítás – hiányosságok az irányítási és ellenőrzési rendszer alkalmazásában – mezőgazdasági intézkedések (Andalúzia) | EUR | – 8 067,00 | 0,00 | – 8 067,00 | 2001-2002 |
| Vidékfejlesztés | ES | 4051 | 5 %-os átalánykiigazítás – hiányosságok az irányítási és ellenőrzési rendszer alkalmazásában – mezőgazdasági intézkedések (Castilla-La Mancha) | EUR | – 1 186,00 | 0,00 | – 1 186,00 | 2001-2002 |
| | Összesítve ES | | | | – 134 906 749,00 | 0,00 | – 134 906 749,00 | |
| Export-visszatérítések | FR | 2100-013-tól 2100-016-ig | 5 %-os átalánykiigazítás – nem megfelelő ellenőrzések – és 10 %-os átalánykiigazítás – megállapított hiányosságok a 615/98/EK rendelet 4. cikke szerinti ellenőrzések megszervezésében | EUR | – 1 649 755,75 | 0,00 | – 1 649 755,75 | 1999-2001 |
| Állatokra vonatkozó jövedelemtámogatások | FR | 2120, 2122, 2124, 2125, 2128 | 2 %-os átalánykiigazítás – kiigazítás nemzeti szinten –, 5 %-os átalánykiigazítás – nem működő nemzeti adatbank és végre nem hajtott keresztellenőrzések és 10 %-os átalánykiigazítás – az ellenőrzés hiánya a felfedezett szabálytalanságok magas aránya ellenére | EUR | – 293 300,82 | 0,00 | – 293 300,82 | 2001-2003 |
| Zöldség és gyümölcs | FR | 1508 | 10 %-os átalánykiigazítás (Guadeloupe) és 5 %-os (Martinique) a kulcsellenőrzések hiányosságai/kompenzációs banántámogatás miatt | EUR | – 14 216 626,64 | 0,00 | – 14 216 626,64 | 2001-2003 |
| Pénzügyi ellenőrzés | FR | Különfélék | 2001-es számviteli igazolások – szabálytalanságok és hiányosságok a támogatások ügyintézésében több kifizető szervezet részéről a különféle költségvetési rovatok vonatkozásában | EUR | – 1 234 211,49 | 0,00 | – 1 234 211,49 | 2001 |
| Pénzügyi ellenőrzés | FR | 4040-4051 | 2001-es számviteli igazolások – szabálytalanságok és hiányosságok a támogatások ügyintézésében több kifizető szervezet részéről a különféle költségvetési rovatok vonatkozásában | EUR | – 1 058 464,21 | 0,00 | – 1 058 464,21 | 2001 |
| | Összesítve FR | | | | – 18 452 358,91 | 0,00 | – 18 452 358,91 | |
| Olívaolaj | IT | 1210 | Az 1998/1999-es és az 1999/2000-es gazdasági évre megállapított tényleges olívaolaj-termelés legfelső határának túllépése | EUR | – 68 708 032,11 | 0,00 | – 68 708 032,11 | 2000-2003 |
| | Összesítve IT | | | | – 68 708 032,11 | 0,00 | – 68 708 032,11 | |
| Zöldség és gyümölcs | NL | 1502 | A 2 %-os átalányt meghaladó költségek miatti kiigazítás | EUR | – 68 812,25 | 0,00 | – 68 812,25 | 2003 |
| | Összesítve NL | | | | – 68 812,25 | 0,00 | – 68 812,25 | |
| Zöldség és gyümölcs | PT | 1502 | Kiigazítás – operatív programok – a 296/96/EK rendelet 4. cikkének alkalmazása – késedelmes kifizetések | EUR | – 78 935,21 | 0,00 | – 78 935,21 | 2002 |
| | Összesítve PT | | | | – 78 935,21 | 0,00 | – 78 935,21 | |
| Tej | UK | 2071 | Pénzügyi kiigazítás helyesbítése az 1994. évi számlák elszámolásáról szóló határozatban (98/358/EK) | GBP | 76 152,65 | 0,00 | 76 152,65 | 1991-1993 |
| Vidékfejlesztés | UK | 40 | Helyesbítés – hiba az árfolyamkulcsok alkalmazásában az előleg kiszámítása során | GBP | – 151 106,80 | 0,00 | – 151 106,80 | 2000 |
| Állatokra vonatkozó jövedelemtámogatások | UK | 2120, 2122, 2124, 2125, 2128 | 2 %-os és 5 %-os átalánykiigazítás – az azonosítás és a regisztráció hiányosságai, a helyi ellenőrzések minimális szintjét előíró 3887/92/EGK rendelet 6. cikke (3) bekezdésének be nem tartása a 2000. évi kérelmekre vonatkozóan | GBP | – 6 822 958,75 | 0,00 | – 6 822 958,75 | 2000-2001 |
| Állatokra vonatkozó jövedelemtámogatások | UK | 2126 | 5 %-os és 10 %-os átalánykiigazítás – az ellenőrzés hiányosságai a működés kezdeti időszakában | GBP | – 566 921,00 | 0,00 | – 566 921,00 | 1998 |
| Állatokra vonatkozó jövedelemtámogatások | UK | 3700 | Egy már visszatérített összeg kiigazítása: szabálytalanság esete – 2003. június 27-i 2003/481/EK határozat | GBP | 43 474,18 | 0,00 | 43 474,18 | 1995 |
| | Összesítve UK | | | | – 7 421 359,72 | 0,00 | – 7 421 359,72 | |

Ágazat

Tagállam

Költségvetési tétel

Ok

Nemzeti valuta

Nem finanszírozandó kiadások

Már megvalósult levonások

A döntés pénzügyi hatása

Költségvetési év

Pénzügyi ellenőrzés

BE

Különfélék

2 %-os átalánykiigazítás – az 1663/95/EK rendelet szerinti jóváhagyási kritérium be nem tartása

EUR

– 354 172,05

0,00

– 354 172,05

2000-2001

Összesítve BE

– 354 172,05

0,00

– 354 172,05

Export-visszatérítés

DE

2100-013-tól 2100-016-ig

Minden export-visszatérítés elutasítása a vasúton szállított élő szarvasmarhára és 5 %-os átalánykiigazítás a közúti fuvarozással történő export esetében – a 91/628/EGK irányelv és a 615/98/EK rendelet be nem tartása

EUR

– 13 823 822,23

0,00

– 13 823 822,23

1999-2001

Közraktározás

DE

2111, 2112, 2113

Hiányosságok a pályázati eljárásban és az 562/2000/EK rendelet 17. cikkének (1) bekezdése által előírt 10 tonnánál alacsonyabb szállítás

EUR

– 3 860 285,14

0,00

– 3 860 285,14

2001-2002

Összesítve DE

– 17 684 107,37

0,00

– 17 684 107,37

Pénzügyi ellenőrzés

DK

Különfélék

Kiigazítás – az 1258/99/EK rendelet alkalmazása – a fizetési határidők be nem tartása

DKK

– 4 910,60

– 346 907,17

341 996,57

2002

Összesítve DK

– 4 910,60

– 346 907,17

341 996,57

Állatokra vonatkozó jövedelemtámogatások

GR

2129

2 %-os átalánykiigazítás – azonosítási és regisztrációs rendszer hiánya

EUR

– 33 809,35

0,00

– 33 809,35

2001-2002

Szántóföldi növények

GR

1041-1060, 1310, 1858

5 %-os átalánykiigazítás – a kérelmek szabályszerűsége biztosításának elégtelen színvonala

EUR

– 25 361 283,00

0,00

– 25 361 283,00

2002

Olívaolaj

GR

1220

Késedelmek az engedélyek visszavonásában és a minőségi szankciókban

EUR

– 200 146,68

0,00

– 200 146,68

1996-1998

Pénzügyi ellenőrzés

GR

Különfélék

Kiigazítás – az 1258/99/EK rendelet alkalmazása – a fizetési határidők figyelmen kívül hagyása

EUR

– 875 706,08

– 1 083 685,95

207 979,87

2001

Összesítve GR

– 26 470 945,11

– 1 083 685,95

– 25 387 259,16

Gyümölcs és zöldség

ES

1508

5 %-os átalánykiigazítás a kulcsellenőrzések hiányosságai miatt/kompenzációs banántámogatás

EUR

– 348 947,00

0,00

– 348 947,00

2000

Len és kender

ES

1400, 1402

25 %-os átalánykiigazítás lenre és 10 %-os és 25 %-os átalánykiigazítás kenderre – jelentős hiányosságok az ellenőrző rendszerben

EUR

– 21 077 981,00

0,00

– 21 077 981,00

1996-2000

Len

ES

1400

100 %-os átalánykiigazítás – jelentős hiányosságok az ellenőrző rendszerben és általános visszaélések

EUR

– 113 399 346,00

0,00

– 113 399 346,00

1999-2004

Vidékfejlesztés

ES

4051-4072

2 %-os átalánykiigazítás – hiányosságok az irányítási és ellenőrzési rendszer alkalmazásában – mezőgazdasági és erdészeti intézkedések – nemzeti szint

EUR

– 71 222,00

0,00

– 71 222,00

2001-2002

Vidékfejlesztés

ES

4051

2 %-os és 5 %-os átalánykiigazítás – hiányosságok az irányítási és ellenőrzési rendszer alkalmazásában – mezőgazdasági intézkedések (Andalúzia)

EUR

– 8 067,00

0,00

– 8 067,00

2001-2002

Vidékfejlesztés

ES

4051

5 %-os átalánykiigazítás – hiányosságok az irányítási és ellenőrzési rendszer alkalmazásában – mezőgazdasági intézkedések (Castilla-La Mancha)

EUR

– 1 186,00

0,00

– 1 186,00

2001-2002

Összesítve ES

– 134 906 749,00

0,00

– 134 906 749,00

Export-visszatérítések

FR

2100-013-tól 2100-016-ig

5 %-os átalánykiigazítás – nem megfelelő ellenőrzések – és 10 %-os átalánykiigazítás – megállapított hiányosságok a 615/98/EK rendelet 4. cikke szerinti ellenőrzések megszervezésében

EUR

– 1 649 755,75

0,00

– 1 649 755,75

1999-2001

Állatokra vonatkozó jövedelemtámogatások

FR

2120, 2122, 2124, 2125, 2128

2 %-os átalánykiigazítás – kiigazítás nemzeti szinten –, 5 %-os átalánykiigazítás – nem működő nemzeti adatbank és végre nem hajtott keresztellenőrzések és 10 %-os átalánykiigazítás – az ellenőrzés hiánya a felfedezett szabálytalanságok magas aránya ellenére

EUR

– 293 300,82

0,00

– 293 300,82

2001-2003

Zöldség és gyümölcs

FR

1508

10 %-os átalánykiigazítás (Guadeloupe) és 5 %-os (Martinique) a kulcsellenőrzések hiányosságai/kompenzációs banántámogatás miatt

EUR

– 14 216 626,64

0,00

– 14 216 626,64

2001-2003

Pénzügyi ellenőrzés

FR

Különfélék

2001-es számviteli igazolások – szabálytalanságok és hiányosságok a támogatások ügyintézésében több kifizető szervezet részéről a különféle költségvetési rovatok vonatkozásában

EUR

– 1 234 211,49

0,00

– 1 234 211,49

2001

Pénzügyi ellenőrzés

FR

4040-4051

2001-es számviteli igazolások – szabálytalanságok és hiányosságok a támogatások ügyintézésében több kifizető szervezet részéről a különféle költségvetési rovatok vonatkozásában

EUR

– 1 058 464,21

0,00

– 1 058 464,21

2001

Összesítve FR

– 18 452 358,91

0,00

– 18 452 358,91

Olívaolaj

IT

1210

Az 1998/1999-es és az 1999/2000-es gazdasági évre megállapított tényleges olívaolaj-termelés legfelső határának túllépése

EUR

– 68 708 032,11

0,00

– 68 708 032,11

2000-2003

Összesítve IT

– 68 708 032,11

0,00

– 68 708 032,11

Zöldség és gyümölcs

NL

1502

A 2 %-os átalányt meghaladó költségek miatti kiigazítás

EUR

– 68 812,25

0,00

– 68 812,25

2003

Összesítve NL

– 68 812,25

0,00

– 68 812,25

Zöldség és gyümölcs

PT

1502

Kiigazítás – operatív programok – a 296/96/EK rendelet 4. cikkének alkalmazása – késedelmes kifizetések

EUR

– 78 935,21

0,00

– 78 935,21

2002

Összesítve PT

– 78 935,21

0,00

– 78 935,21

Tej

UK

2071

Pénzügyi kiigazítás helyesbítése az 1994. évi számlák elszámolásáról szóló határozatban (98/358/EK)

GBP

76 152,65

0,00

76 152,65

1991-1993

Vidékfejlesztés

UK

40

Helyesbítés – hiba az árfolyamkulcsok alkalmazásában az előleg kiszámítása során

GBP

– 151 106,80

0,00

– 151 106,80

2000

Állatokra vonatkozó jövedelemtámogatások

UK

2120, 2122, 2124, 2125, 2128

2 %-os és 5 %-os átalánykiigazítás – az azonosítás és a regisztráció hiányosságai, a helyi ellenőrzések minimális szintjét előíró 3887/92/EGK rendelet 6. cikke (3) bekezdésének be nem tartása a 2000. évi kérelmekre vonatkozóan

GBP

– 6 822 958,75

0,00

– 6 822 958,75

2000-2001

Állatokra vonatkozó jövedelemtámogatások

UK

2126

5 %-os és 10 %-os átalánykiigazítás – az ellenőrzés hiányosságai a működés kezdeti időszakában

GBP

– 566 921,00

0,00

– 566 921,00

1998

Állatokra vonatkozó jövedelemtámogatások

UK

3700

Egy már visszatérített összeg kiigazítása: szabálytalanság esete – 2003. június 27-i 2003/481/EK határozat

GBP

43 474,18

0,00

43 474,18

1995

Összesítve UK

– 7 421 359,72

0,00

– 7 421 359,72

---

Az Európai Unióról szóló szerződés V. címe alapján elfogadott jogi aktusok

| 3.5.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 112/20 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 112/20

---

A TANÁCS 2005/355/KKBP EGYÜTTES FELLÉPÉSE

(2005. május 2.)

a Kongói Demokratikus Köztársaság (KDK) biztonsági ágazatának reformja keretében az Európai Unió tanács- és segítségnyújtási missziójáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 14. cikkére, 25. cikke harmadik albekezdésére, 26. cikkére és 28. cikke (3) bekezdésének első albekezdésére,

mivel:

| (1) | A Tanács 2005. április 12-én elfogadta az Afrikában a konfliktusok megelőzéséről, kezeléséről és rendezéséről, valamint a 2004/85/KKBP közös álláspont hatályon kívül helyezéséről szóló 2005/304/KKBP közös álláspontot (1). |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2005. április 12-én elfogadta az Afrikában a konfliktusok megelőzéséről, kezeléséről és rendezéséről, valamint a 2004/85/KKBP közös álláspont hatályon kívül helyezéséről szóló 2005/304/KKBP közös álláspontot (1).

| (2) | A Tanács 2004. november 22-én cselekvési tervet fogadott el a béke és a biztonság fenntartásához az EBVP keretében Afrikában nyújtott támogatásra vonatkozóan. A Tanács 2004. december 13-án jóváhagyta e cselekvési terv végrehajtásának irányvonalait. |
| --- | --- |

(2)

A Tanács 2004. november 22-én cselekvési tervet fogadott el a béke és a biztonság fenntartásához az EBVP keretében Afrikában nyújtott támogatásra vonatkozóan. A Tanács 2004. december 13-án jóváhagyta e cselekvési terv végrehajtásának irányvonalait.

| (3) | A Tanács 2004. december 13-i következtetéseiben kinyilvánította az EU szándékát, hogy hozzájáruljon a Kongói Demokratikus Köztársaság (KDK) biztonsági ágazatának reformjához. |
| --- | --- |

(3)

A Tanács 2004. december 13-i következtetéseiben kinyilvánította az EU szándékát, hogy hozzájáruljon a Kongói Demokratikus Köztársaság (KDK) biztonsági ágazatának reformjához.

| (4) | 2004. június 28-án a Tanács elfogadta a 2004/530/KKBP együttes fellépést (2), amely többek között megújítja és módosítja Aldo Ajello úrnak az Afrikai Nagy Tavak vidékén az Európai Unió különleges képviselőjeként (EUKK) való megbízatását. |
| --- | --- |

(4)

2004. június 28-án a Tanács elfogadta a 2004/530/KKBP együttes fellépést (2), amely többek között megújítja és módosítja Aldo Ajello úrnak az Afrikai Nagy Tavak vidékén az Európai Unió különleges képviselőjeként (EUKK) való megbízatását.

| (5) | A Tanács 2004. december 9-én elfogadta az Európai Uniónak az integrált rendőri egységre vonatkozó kinshasai (KDK) rendőri missziójáról (EUPOL „Kinshasa”) szóló 2004/847/KKBP együttes fellépést (3). |
| --- | --- |

(5)

A Tanács 2004. december 9-én elfogadta az Európai Uniónak az integrált rendőri egységre vonatkozó kinshasai (KDK) rendőri missziójáról (EUPOL „Kinshasa”) szóló 2004/847/KKBP együttes fellépést (3).

| (6) | A kongói felek által 2002. december 17-én Pretoriában aláírt, átfogó és mindent magában foglaló megállapodás, valamint az ezt követő, 2003. április 2-án Sun City-ben aláírt záróokmány átmeneti folyamatot indított el a Kongói Demokratikus Köztársaságban, beleértve egy átszervezett és egységes nemzeti hadsereg létrehozását. |
| --- | --- |

(6)

A kongói felek által 2002. december 17-én Pretoriában aláírt, átfogó és mindent magában foglaló megállapodás, valamint az ezt követő, 2003. április 2-án Sun City-ben aláírt záróokmány átmeneti folyamatot indított el a Kongói Demokratikus Köztársaságban, beleértve egy átszervezett és egységes nemzeti hadsereg létrehozását.

| (7) | Az ENSZ Biztonsági Tanácsa 2005. március 30-án elfogadta a Kongói Demokratikus Köztársasággal kapcsolatos helyzetről szóló 1592(2005) sz. határozatot, amelyben többek között újólag megerősíti, hogy támogatni fogja a KDK-ban folyó átmeneti folyamatot, és felkéri a Nemzeti Egység és Átmenet Kormányát, hogy vigye véghez a biztonsági ágazat reformját, továbbá határoz az Egyesült Nemzetek Szervezetének Missziója a KDK-ban (MONUC) megbízatásának meghosszabbításáról, az 1565(2004) sz. határozatban meghatározottak szerint. |
| --- | --- |

(7)

Az ENSZ Biztonsági Tanácsa 2005. március 30-án elfogadta a Kongói Demokratikus Köztársasággal kapcsolatos helyzetről szóló 1592(2005) sz. határozatot, amelyben többek között újólag megerősíti, hogy támogatni fogja a KDK-ban folyó átmeneti folyamatot, és felkéri a Nemzeti Egység és Átmenet Kormányát, hogy vigye véghez a biztonsági ágazat reformját, továbbá határoz az Egyesült Nemzetek Szervezetének Missziója a KDK-ban (MONUC) megbízatásának meghosszabbításáról, az 1565(2004) sz. határozatban meghatározottak szerint.

| (8) | A KDK kormánya 2005. április 26-án hivatalos felhívást intézett a főtitkárhoz/a közös kül- és biztonságpolitika főképviselőjéhez, amelyben – egy tanács- és segítségnyújtó csapatnak a kongói hatóságok melletti felállítása révén – az Unió segítségét kéri biztonsági ágazatának reformjához. |
| --- | --- |

(8)

A KDK kormánya 2005. április 26-án hivatalos felhívást intézett a főtitkárhoz/a közös kül- és biztonságpolitika főképviselőjéhez, amelyben – egy tanács- és segítségnyújtó csapatnak a kongói hatóságok melletti felállítása révén – az Unió segítségét kéri biztonsági ágazatának reformjához.

| (9) | A KDK-beli jelenlegi biztonsági helyzet romolhat, és ennek súlyos következményei lehetnek a demokrácia, a jogállamiság, valamint a nemzetközi és regionális biztonság megerősítésének folyamatára. Az Uniónak a politikai erőfeszítésben és az eszközök biztosításában megnyilvánuló folyamatos elkötelezettsége elősegíti a régió stabilitásának megteremtését. |
| --- | --- |

(9)

A KDK-beli jelenlegi biztonsági helyzet romolhat, és ennek súlyos következményei lehetnek a demokrácia, a jogállamiság, valamint a nemzetközi és regionális biztonság megerősítésének folyamatára. Az Uniónak a politikai erőfeszítésben és az eszközök biztosításában megnyilvánuló folyamatos elkötelezettsége elősegíti a régió stabilitásának megteremtését.

| (10) | 2005. április 12-én a Tanács jóváhagyta a Kongói Demokratikus Köztársaságban tanács- és segítségnyújtó misszió felállításának általános koncepcióját a biztonsági ágazat reformjának keretében. |
| --- | --- |

(10)

2005. április 12-én a Tanács jóváhagyta a Kongói Demokratikus Köztársaságban tanács- és segítségnyújtó misszió felállításának általános koncepcióját a biztonsági ágazat reformjának keretében.

| (11) | A misszió jogállása a KDK kormányával folytatott konzultációt követően kerül meghatározásra, amely az EUPOL „Kinshasa” jogállásáról szóló megállapodásnak a misszióra és személyzeti állományára való alkalmazását célozza, |
| --- | --- |

(11)

A misszió jogállása a KDK kormányával folytatott konzultációt követően kerül meghatározásra, amely az EUPOL „Kinshasa” jogállásáról szóló megállapodásnak a misszióra és személyzeti állományára való alkalmazását célozza,

ELFOGADTA EZT AZ EGYÜTTES FELLÉPÉST:

1. cikk

A misszió

(1)   Az Európai Unió a Kongói Demokratikus Köztársaság (KDK) biztonsági ágazatának reformja keretében a KDK hadseregének sikeres egységesítése céljából EUSEC RD Kongó elnevezésű tanácsadó és segítségnyújtó missziót létesít. A misszió tanácsot és segítséget nyújt a biztonságért felelős illetékes kongói hatóságoknak, szem előtt tartva az emberi jogokkal, a nemzetközi humanitárius joggal, a demokratikus normákkal, valamint a közügyek megfelelő kezelése, az átláthatóság és a jogállamiság elvével összeférő politikák előmozdítását.

(2)   A misszió a 2. cikk szerinti megbízatásban szereplő célkitűzéseknek és más rendelkezéseknek megfelelően tevékenykedik.

2. cikk

Megbízatás

A misszió küldetése – a nemzetközi közösség más szereplőivel összehangolt szoros együttműködésben – konkrét segítségnyújtás a kongói hadsereg egységesítéséhez, valamint a biztonsági kérdések megfelelő kezeléséhez az általános koncepcióban meghatározottak értelmében, beleértve különböző projekteknek és lehetőségeknek a meghatározását és kidolgozásuk elősegítését is, amelyek támogatásáról az említett területen az Európai Unió és/vagy tagállamai döntést hozhatnak.

3. cikk

A misszió felépítése

A misszió felépítése a következő:

| a) | egy kinshasai iroda, a kongói hatóságoktól független misszióvezetővel és személyi állománnyal; |
| --- | --- |

a)

egy kinshasai iroda, a kongói hatóságoktól független misszióvezetővel és személyi állománnyal;

| b) | a kongói közigazgatáson belül az alábbi kulcshelyekre kirendelt szakértők:






  — | a védelmi miniszter kabinetje, |
| --- | --- | --- |

b)

a kongói közigazgatáson belül az alábbi kulcshelyekre kirendelt szakértők:

—

a védelmi miniszter kabinetje,

| — | vezérkari főnökség, beleértve az Integrált katonai szervezetet (SMI) is, |
| --- | --- |

—

vezérkari főnökség, beleértve az Integrált katonai szervezetet (SMI) is,

| — | a szárazföldi haderők vezérkara, |
| --- | --- |

—

a szárazföldi haderők vezérkara,

| — | Nemzeti lefegyverzési, leszerelési és újraintegrációs bizottság, (CONADER), és |
| --- | --- |

—

Nemzeti lefegyverzési, leszerelési és újraintegrációs bizottság, (CONADER), és

| — | Egyesített hadműveleti bizottság. |
| --- | --- |

—

Egyesített hadműveleti bizottság.

4. cikk

Előkészítő szakasz

(1)   A Tanács Főtitkársága a misszióvezető közreműködésével kidolgozza a misszió végrehajtásának tervét.

(2)   A Tanács jóváhagyja a végrehajtás tervét, valamint a misszió elindítását.

5. cikk

A misszióvezető

(1)   A misszió vezetőjévé Pierre Michel JOANA tábornokot nevezik ki. A misszióvezető látja el a misszió napi irányítási feladatait, és felel a személyzeti állományért, valamint felelős fegyelmi ügyekben.

(2)   A misszióvezető szerződéses jogviszonyban áll a Bizottsággal.

(3)   A misszió minden szakértője továbbra is az adott tagállam vagy EU-intézmény felügyelete alá tartozik, feladatait és hivatalát a misszió érdekében látja el. Mind a misszió fennállásának időtartama, mind annak megszűnése után a misszió szakértői a vonatkozó tényeket és információkat kötelesek a legnagyobb titoktartással kezelni.

6. cikk

Személyzeti állomány

(1)   A misszió szakértőit a tagállamok és az EU intézményei küldik ki. A misszióvezető kivételével az egyes tagállamok vagy intézmények viselik az általuk kiküldött szakértőkkel kapcsolatos költségeket, beleértve a fizetéseket, az orvosi ellátást, a KDK-ba be-, illetve az onnan történő kiutazás költségeit, valamint a napidíjon és a lakhatási támogatáson kívüli juttatásokat.

(2)   A misszió szükség szerint szerződéses alapon alkalmaz nemzetközi polgári és helyi személyzetet.

7. cikk

Hivatali rend

A misszió egységes hivatali renddel rendelkezik:

| — | a misszióvezető vezeti a tanács- és segítségnyújtó csapatot, ellátja a napi irányítási feladatokat, és az EUKK-n keresztül beszámol a főtitkárnak/főképviselőnek. |
| --- | --- |

—

a misszióvezető vezeti a tanács- és segítségnyújtó csapatot, ellátja a napi irányítási feladatokat, és az EUKK-n keresztül beszámol a főtitkárnak/főképviselőnek.

| — | az EUKK a főtitkáron/főképviselőn keresztül beszámol a Politikai és Biztonsági Bizottságnak (PBB) és a Tanácsnak. |
| --- | --- |

—

az EUKK a főtitkáron/főképviselőn keresztül beszámol a Politikai és Biztonsági Bizottságnak (PBB) és a Tanácsnak.

| — | a főtitkár/főképviselő az EUKK-n keresztül iránymutatást ad a misszióvezető számára. |
| --- | --- |

—

a főtitkár/főképviselő az EUKK-n keresztül iránymutatást ad a misszióvezető számára.

| — | a PBB politikai ellenőrzést és stratégiai irányítást gyakorol. |
| --- | --- |

—

a PBB politikai ellenőrzést és stratégiai irányítást gyakorol.

8. cikk

Politikai ellenőrzés és stratégiai irányítás

(1)   A PBB a Tanács felügyelete alatt politikai ellenőrzést és stratégiai irányítást gyakorol a misszió felett. A Tanács felhatalmazza a PBB-t, hogy a Szerződés 25. cikkének értelmében hozza meg a megfelelő döntéseket. Ez a felhatalmazás magában foglalja a végrehajtási terv és a hivatali rend módosításához szükséges hatáskört. Ezen felül a misszióvezető kinevezésére vonatkozó későbbi döntések meghozatalához szükséges hatásköröket foglalja magában. A misszió céljaival és befejezésével kapcsolatos döntéshozatali jogkör továbbra is – a főtitkár/főképviselő közreműködésével – a Tanácsot illeti.

(2)   Az EUKK politikai iránymutatást nyújt a misszió vezetőjének helyi feladata ellátásához.

(3)   A PBB az EUKK jelentéseinek figyelembevételével rendszeres időközönként beszámol a Tanácsnak.

(4)   A PBB rendszeres időközönként a misszió végrehajtásáról szóló jelentést kap annak vezetőjétől. A PBB szükség esetén meghívhatja üléseire a misszió vezetőjét.

9. cikk

Pénzügyi rendelkezések

(1)   A misszióval kapcsolatos kiadások fedezésére szolgáló pénzügyi referenciaösszeg 1 600 000 EUR.

(2)   Az (1) bekezdésben meghatározott összegből finanszírozott kiadásokra az alábbi rendelkezéseket kell alkalmazni:

| a) | a kiadásokat az Európai Közösség költségvetési ügyekben alkalmazandó szabályainak és eljárásainak megfelelően kell kezelni azzal a kivétellel, hogy semmilyen előfinanszírozás nem marad a Közösség tulajdonában. Harmadik országok állampolgárai pályázhatnak szerződéskötésre; |
| --- | --- |

a)

a kiadásokat az Európai Közösség költségvetési ügyekben alkalmazandó szabályainak és eljárásainak megfelelően kell kezelni azzal a kivétellel, hogy semmilyen előfinanszírozás nem marad a Közösség tulajdonában. Harmadik országok állampolgárai pályázhatnak szerződéskötésre;

| b) | a misszió vezetője szerződés keretében végzett tevékenységeiről teljes jelentési kötelezettséggel tartozik a Bizottságnak, amely felügyeli a misszióvezető tevékenységét. |
| --- | --- |

b)

a misszió vezetője szerződés keretében végzett tevékenységeiről teljes jelentési kötelezettséggel tartozik a Bizottságnak, amely felügyeli a misszióvezető tevékenységét.

(3)   A pénzügyi rendelkezések tiszteletben tartják a misszió operatív követelményeit, beleértve a felszerelés kompatibilitását is.

10. cikk

Koordináció és kapcsolattartás

(1)   Megbízatásának megfelelően az EUKK biztosítja a többi uniós szereplővel történő koordinációt, valamint a fogadó állam hatóságaival való kapcsolattartást.

(2)   A hivatali rend sérelme nélkül a misszióvezető az EUPOL „Kinshasa” rendőri misszióval összhangban lép fel annak érdekében, hogy a két misszió egységesen illeszkedjék az EU KDK-ban kifejtett tevékenységének általános keretébe.

(3)   A hivatali rend sérelme nélkül a misszióvezető a Bizottság küldöttségével is összehangoltan végzi tevékenységét.

(4)   A misszióvezető együttműködik a jelenlévő többi nemzetközi szereplővel, különösen a MONUC-kal és a KDK-ban kötelezettséget vállaló harmadik államokkal.

11. cikk

Közösségi fellépés

A Tanács tudomásul veszi a Bizottság azon szándékát, hogy fellépését adott esetben az ezen együttes fellépésben megfogalmazott célok megvalósítására kívánja irányítani.

12. cikk

Minősített információk kiadása

(1)   A főtitkár/főképviselő a misszió operatív igényeinek függvényében és a Tanács biztonsági szabályzatának megfelelően jogosult a misszió céljára készült uniós minősített információkat és dokumentumokat az Egyesült Nemzetek Szervezete, harmadik államok és a fogadó állam részére átadni.

(2)   A főtitkár/főképviselő jogosult az Egyesült Nemzetek Szervezete, harmadik államok, valamint a fogadó állam részére átadni a Tanács eljárási szabályzata 6. cikkének (1) bekezdése értelmében szakmai titoktartás alá tartozó, a misszióval kapcsolatos tanácsi tanácskozásokra vonatkozó, nem minősített uniós dokumentumokat.

13. cikk

A misszió és személyi állományának jogállása

(1)   A misszió és személyi állományának jogállását a KDK illetékes hatóságaival egyeztetve kell meghatározni.

(2)   A személyzeti állomány tagjait kiküldő állam vagy közösségi intézmény áll helyt akár az alkalmazottak részéről, akár velük összefüggésben, a kiküldetéssel kapcsolatban felmerülő minden igény teljesítéséért. A szóban forgó állam vagy közösségi intézmény feladata a személyzeti állomány kiküldött tagja elleni mindenfajta eljárás megindítása.

14. cikk

A misszió értékelése

A PBB legkésőbb hat hónappal a misszió megkezdését követően értékeli a misszió első eredményeit, és következtetéseit benyújtja a Tanácsnak, beleértve adott esetben a Tanácsnak szóló, a misszió megbízatásának meghosszabbításáról vagy módosításáról szóló határozat meghozatalára vonatkozó ajánlást.

15. cikk

Hatálybalépés, időtartam és kiadások

(1)   Ez az együttes fellépés az elfogadásának napján lép hatályba, és 2006. május 2-ig kell alkalmazni.

(2)   A 9. cikk szerinti kiadásokat az együttes fellépés elfogadása után lehet támogatni.

16. cikk

Kihirdetés

Ezt az együttes fellépést az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

Kelt Brüsszelben, 2005. május 2-án.

a Tanács részéről

az elnök

J. ASSELBORN

---

(1)  HL L 97., 2005.4.15., 57. o.

1

(2)  HL L 234., 2004.7.3., 13. o. A 2005/96/KKBP együttes fellépéssel (HL L 31., 2005.2.4., 70. o.) módosított együttes fellépés.

2

(3)  HL L 367., 2004.12.14., 30. o.

3

---

Helyesbítések

| 3.5.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 112/24 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 112/24

---

Helyesbítés a tagállamok illetékes hatóságaira vonatkozó, a tagállamok külső határainak harmadik országbeli állampolgárok által történő átlépésekor az úti okmányok rendszeres bélyegzésének követelményéről, valamint a schengeni megállapodás végrehajtásáról szóló schengeni egyezmény és a Közös Kézikönyv rendelkezéseinek e célból történő módosításáról szóló, 2004. december 13-i 2133/2004/EK tanácsi rendelethez

(
  az Európai Unió Hivatalos Lapja L 369., 2004. december 16.
  )

A 7. oldalon a 6. cikk második albekezdésében:

a következő szöveg:

„Ezt a rendeletet 2005. május 1-jétől kell alkalmazni.”

helyesen:

„Ezt a rendeletet 2005. január 1-jétől kell alkalmazni.”

---