# Euroopa Liidu L 30/3. v

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 30 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 48. köide3. veebruar 2005 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 30

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

48. köide3. veebruar 2005

---

| Sisukord | | I   Aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Nõukogu määrus (EÜ) nr 177/2005, 24. jaanuar 2005, mis käsitleb ühenduse rahalist toetust Rahvusvahelisele Iirimaa Fondile (2005–2006) | 1 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 178/2005, 2. veebruar 2005, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 4 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 179/2005, 2. veebruar 2005, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1917/2000 komisjonile andmete edastamise suhtes | 6 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 180/2005, 2. veebruar 2005, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1535/2003, milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 2201/96 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljatoodete toetuskavaga | 7 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 181/2005, 2. veebruar 2005, millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 2191/81 mittetulundusühingutele ja -liitudele või ostmiseks toetuse andmise kohta | 8 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 182/2005, 2. veebruar 2005, millega määratakse kindlaks, kui suures ulatuses saab rahuldada impordiõiguste taotlusi, mis on esitatud seoses määruses (EÜ) nr 2124/2004 Šveitsit pärit üle 160 kg kaaluvate elusveiste kvoodiga | 9 |

Sisukord

I   Aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

*

Nõukogu määrus (EÜ) nr 177/2005, 24. jaanuar 2005, mis käsitleb ühenduse rahalist toetust Rahvusvahelisele Iirimaa Fondile (2005–2006)

1

Komisjoni määrus (EÜ) nr 178/2005, 2. veebruar 2005, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

4

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 179/2005, 2. veebruar 2005, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1917/2000 komisjonile andmete edastamise suhtes

6

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 180/2005, 2. veebruar 2005, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1535/2003, milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 2201/96 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljatoodete toetuskavaga

7

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 181/2005, 2. veebruar 2005, millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 2191/81 mittetulundusühingutele ja -liitudele või ostmiseks toetuse andmise kohta

8

Komisjoni määrus (EÜ) nr 182/2005, 2. veebruar 2005, millega määratakse kindlaks, kui suures ulatuses saab rahuldada impordiõiguste taotlusi, mis on esitatud seoses määruses (EÜ) nr 2124/2004 Šveitsit pärit üle 160 kg kaaluvate elusveiste kvoodiga

9

| | | II   Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik |
| --- | --- | --- |
| | | Nõukogu |
| | * | 2005/84/Euratom:Nõukogu otsus, 24. jaanuar 2005, millega kiidetakse heaks Euroopa Aatomienergiaühenduse ühinemine kasutatud tuumkütuse käitlemise ohutust ja radioaktiivsete jäätmete käitlemise ohutust käsitleva ühiskonventsiooniga | 10 |
| | | Komisjon |
| | * | 2005/85/EÜ:Komisjoni otsus, 26. jaanuar 2005, millega kehtestatakse Iraanist pärinevate või sealt saadetud pistaatsiapähklite ja teatavate pistaatsiapähklitoodete impordi eritingimused
  (teatavaks tehtud numbri K(2005) 117 all)

   (
  1
  ) | 12 |
| | * | 2005/86/EÜ:Komisjoni otsus, 28. jaanuar 2005, millega muudetakse otsust 2003/71/EÜ seoses kehtivusajaga
  (teatavaks tehtud numbri K(2005) 186 all)

   (
  1
  ) | 19 |
| | * | 2005/87/EÜ:Komisjoni otsus, 2. veebruar 2005, millega lubatakse Rootsil kasutada veisekarja statistiliste vaatluste asemel Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1760/2000 I jaotises sätestatud süsteemi
  (teatavaks tehtud numbri K(2005) 194 all)

   (
  1
  ) | 20 |
| | | Euroopa Keskpank |
| | * | 2005/88/EÜ:Euroopa Keskpanga suunis, 21. jaanuar 2005, millega muudetakse suunist EKP/2001/3 üleeuroopalise automatiseeritud reaalajalise brutoarvelduste kiirülekandesüsteemi (TARGET) kohta (EKP/2005/1) | 21 |

II   Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Nõukogu

*

2005/84/Euratom:Nõukogu otsus, 24. jaanuar 2005, millega kiidetakse heaks Euroopa Aatomienergiaühenduse ühinemine kasutatud tuumkütuse käitlemise ohutust ja radioaktiivsete jäätmete käitlemise ohutust käsitleva ühiskonventsiooniga

10

Komisjon

*

2005/85/EÜ:Komisjoni otsus, 26. jaanuar 2005, millega kehtestatakse Iraanist pärinevate või sealt saadetud pistaatsiapähklite ja teatavate pistaatsiapähklitoodete impordi eritingimused
  (teatavaks tehtud numbri K(2005) 117 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2005) 117 all)

1

12

*

2005/86/EÜ:Komisjoni otsus, 28. jaanuar 2005, millega muudetakse otsust 2003/71/EÜ seoses kehtivusajaga
  (teatavaks tehtud numbri K(2005) 186 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2005) 186 all)

1

19

*

2005/87/EÜ:Komisjoni otsus, 2. veebruar 2005, millega lubatakse Rootsil kasutada veisekarja statistiliste vaatluste asemel Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1760/2000 I jaotises sätestatud süsteemi
  (teatavaks tehtud numbri K(2005) 194 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2005) 194 all)

1

20

Euroopa Keskpank

*

2005/88/EÜ:Euroopa Keskpanga suunis, 21. jaanuar 2005, millega muudetakse suunist EKP/2001/3 üleeuroopalise automatiseeritud reaalajalise brutoarvelduste kiirülekandesüsteemi (TARGET) kohta (EKP/2005/1)

(EKP/2005/1)

21

| | | Parandused |
| --- | --- | --- |
| | * | Komisjoni otsuse 2005/78/EÜ, Euratom, 1. veebruar 2005, millega muudetakse otsust 2001/844/EÜ, ESTÜ, Euratom, parandus (ELT L 29, 2.2.2005) | 27 |

Parandused

*

Komisjoni otsuse 2005/78/EÜ, Euratom, 1. veebruar 2005, millega muudetakse otsust 2001/844/EÜ, ESTÜ, Euratom, parandus (ELT L 29, 2.2.2005)

27

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I Aktid, mille avaldamine on kohustuslik

| 3.2.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 30/1 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 30/1

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 177/2005,

24. jaanuar 2005,

mis käsitleb ühenduse rahalist toetust Rahvusvahelisele Iirimaa Fondile (2005–2006)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 308,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, (1)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Rahvusvaheline Iirimaa Fond (edaspidi “fond”) loodi 1986. aastal Iirimaa valitsuse ning Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi valitsuse vahelise 18. septembri 1986. aasta lepinguga Rahvusvahelise Iirimaa Fondi kohta (edaspidi “leping”), et edendada majanduslikku ja sotsiaalset arengut ning soodustada natsionalistide ja unionistide vahelisi kontakte, dialoogi ja leppimist kogu Iirimaal, viimaks ellu ühte 15. novembri 1985. aasta Inglise-Iiri lepingus sätestatud eesmärki. |
| --- | --- |

(1)

Rahvusvaheline Iirimaa Fond (edaspidi “fond”) loodi 1986. aastal Iirimaa valitsuse ning Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi valitsuse vahelise 18. septembri 1986. aasta lepinguga Rahvusvahelise Iirimaa Fondi kohta (edaspidi “leping”), et edendada majanduslikku ja sotsiaalset arengut ning soodustada natsionalistide ja unionistide vahelisi kontakte, dialoogi ja leppimist kogu Iirimaal, viimaks ellu ühte 15. novembri 1985. aasta Inglise-Iiri lepingus sätestatud eesmärki.

| (2) | Ühendus on andnud fondile rahalist toetust alates 1989. aastast. Vastavalt nõukogu 10. detsembri 2002. aasta määrusele (EÜ) 2236/2002, mis käsitleb ühenduse rahalist toetust Rahvusvahelisele Iirimaa Fondile (2003–2004), (2) kohustuti eraldama aastateks 2003–2004 ühenduse eelarvest 15 miljonit eurot aastas. Nimetatud määrus kaotas kehtivuse 31. detsembril 2004. |
| --- | --- |

(2)

Ühendus on andnud fondile rahalist toetust alates 1989. aastast. Vastavalt nõukogu 10. detsembri 2002. aasta määrusele (EÜ) 2236/2002, mis käsitleb ühenduse rahalist toetust Rahvusvahelisele Iirimaa Fondile (2003–2004), (2) kohustuti eraldama aastateks 2003–2004 ühenduse eelarvest 15 miljonit eurot aastas. Nimetatud määrus kaotas kehtivuse 31. detsembril 2004.

| (3) | Nõukogu määruse (EÜ) nr 2236/2002 artikli 6 alusel läbiviidud hindamine kinnitas vajadust jätkata fondi tegevuse toetamist, tugevdades samas eesmärkide sünergiat ja kooskõlastamist struktuurifondide meetmetega, eelkõige Põhja-Iiri ja Iirimaa piirimaakondade rahu ja leppimise eriprogrammiga (edaspidi “programm PEACE”), mis loodi vastavalt nõukogu 21. juuni 1999. aasta määrusele (EÜ) nr 1260/1999, millega nähakse ette üldsätted struktuurifondide kohta. (3) |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu määruse (EÜ) nr 2236/2002 artikli 6 alusel läbiviidud hindamine kinnitas vajadust jätkata fondi tegevuse toetamist, tugevdades samas eesmärkide sünergiat ja kooskõlastamist struktuurifondide meetmetega, eelkõige Põhja-Iiri ja Iirimaa piirimaakondade rahu ja leppimise eriprogrammiga (edaspidi “programm PEACE”), mis loodi vastavalt nõukogu 21. juuni 1999. aasta määrusele (EÜ) nr 1260/1999, millega nähakse ette üldsätted struktuurifondide kohta. (3)

| (4) | Põhja-Iiri rahuprotsess nõuab Euroopa Ühenduse toetuse jätkumist fondile pärast 31. detsembrit 2004. |
| --- | --- |

(4)

Põhja-Iiri rahuprotsess nõuab Euroopa Ühenduse toetuse jätkumist fondile pärast 31. detsembrit 2004.

| (5) | Euroopa Ülemkogu kutsus oma 17. ja 18. juunil 2004. aastal Brüsselis toimunud kohtumisel komisjoni üles uurima võimalust viia programmi PEACE ja Rahvusvahelise Iirimaa Fondi meetmed, sealhulgas rahaliste mõjude osas, vastavusse teiste 2006. aastal lõppevate programmide meetmetega, mida rahastatakse struktuurifondidest. |
| --- | --- |

(5)

Euroopa Ülemkogu kutsus oma 17. ja 18. juunil 2004. aastal Brüsselis toimunud kohtumisel komisjoni üles uurima võimalust viia programmi PEACE ja Rahvusvahelise Iirimaa Fondi meetmed, sealhulgas rahaliste mõjude osas, vastavusse teiste 2006. aastal lõppevate programmide meetmetega, mida rahastatakse struktuurifondidest.

| (6) | Ühenduse toetust fondile tuleks anda rahalise toetusena aastatel 2005 ja 2006, et see lõppeks samaaegselt pikendatud programmiga PEACE. |
| --- | --- |

(6)

Ühenduse toetust fondile tuleks anda rahalise toetusena aastatel 2005 ja 2006, et see lõppeks samaaegselt pikendatud programmiga PEACE.

| (7) | Ühenduse toetuse jagamisel peaks fond eelistama piiriüleseid või kogukondadevahelise iseloomuga projekte, et täiendada programmi PEACE raames rahastatavaid tegevusi. |
| --- | --- |

(7)

Ühenduse toetuse jagamisel peaks fond eelistama piiriüleseid või kogukondadevahelise iseloomuga projekte, et täiendada programmi PEACE raames rahastatavaid tegevusi.

| (8) | Vastavalt lepingule osalevad kõik Rahvusvahelise Iirimaa Fondi rahalised toetajad vaatlejatena fondi haldusnõukogu koosolekutel. |
| --- | --- |

(8)

Vastavalt lepingule osalevad kõik Rahvusvahelise Iirimaa Fondi rahalised toetajad vaatlejatena fondi haldusnõukogu koosolekutel.

| (9) | Komisjon peaks edendama kooskõlastamist kõikidel tasanditel fondi haldusnõukogu ja esindajate ning asjaomaste struktuurifondide meetmete, eelkõige PEACE programmi raames loodud juhtorganite vahel. |
| --- | --- |

(9)

Komisjon peaks edendama kooskõlastamist kõikidel tasanditel fondi haldusnõukogu ja esindajate ning asjaomaste struktuurifondide meetmete, eelkõige PEACE programmi raames loodud juhtorganite vahel.

| (10) | Fondist antavat abi peetakse tõhusaks üksnes juhul, kui see toob kaasa jätkusuutliku majandusliku ja sotsiaalse arengu ning seda ei kasutata muude riiklike või erakulutuste asendajana. |
| --- | --- |

(10)

Fondist antavat abi peetakse tõhusaks üksnes juhul, kui see toob kaasa jätkusuutliku majandusliku ja sotsiaalse arengu ning seda ei kasutata muude riiklike või erakulutuste asendajana.

| (11) | Enne 1. aprilli 2006 tuleb läbi viia fondi tegevuse ja ühenduse edasise toetuse vajalikkuse hindamine. |
| --- | --- |

(11)

Enne 1. aprilli 2006 tuleb läbi viia fondi tegevuse ja ühenduse edasise toetuse vajalikkuse hindamine.

| (12) | Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 6. mai 1999. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe eelarvemenetluse parandamise ja eelarvedistsipliini kohta (4) punktis 34 määratletud lähtesumma on lisatud käesolevasse määrusesse kogu programmi kehtivusajaks, ilma et see mõjutaks asutamislepingus määratletud eelarvepädeva institutsiooni volituste piire. |
| --- | --- |

(12)

Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 6. mai 1999. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe eelarvemenetluse parandamise ja eelarvedistsipliini kohta (4) punktis 34 määratletud lähtesumma on lisatud käesolevasse määrusesse kogu programmi kehtivusajaks, ilma et see mõjutaks asutamislepingus määratletud eelarvepädeva institutsiooni volituste piire.

| (13) | Fondile antava ühenduse toetuse summa peaks aastatel 2005 ja 2006 olema 15 miljonit eurot aastas väljendatuna jooksvas väärtuses. |
| --- | --- |

(13)

Fondile antava ühenduse toetuse summa peaks aastatel 2005 ja 2006 olema 15 miljonit eurot aastas väljendatuna jooksvas väärtuses.

| (14) | See toetus aitab tugevdada liikmesriikide ja nende rahvaste vahelist solidaarsust. |
| --- | --- |

(14)

See toetus aitab tugevdada liikmesriikide ja nende rahvaste vahelist solidaarsust.

| (15) | Asutamislepinguga ei nähta käesoleva määruse vastuvõtmiseks ette muid volitusi peale artiklis 308 sätestatute, |
| --- | --- |

(15)

Asutamislepinguga ei nähta käesoleva määruse vastuvõtmiseks ette muid volitusi peale artiklis 308 sätestatute,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Rahvusvahelisele Iirimaa Fondile (edaspidi “fond”) antava ühenduse rahalise toetuse eraldamise lähtesumma aastateks 2005–2006 on 30 miljonit eurot.

Eelarvepädev institutsioon kinnitab iga-aastased assigneeringud finantsperspektiivi piires.

Artikkel 2

Fond kasutab toetust kooskõlas Iirimaa valitsuse ning Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi valitsuse vahelise 18. septembri 1986. aasta lepinguga Rahvusvahelise Iirimaa Fondi kohta (edaspidi “leping”).

Toetuse jaotamisel eelistab fond piiriüleseid või kogukondadevahelise iseloomuga projekte, et täiendada struktuurifondidest, eelkõige aga vastavalt määruse (EÜ) nr 1260/1999 artikli 7 lõike 4 esimesele lõigule loodud Põhja-Iiri ja Iirimaa piirimaakondade rahu ja leppimise eriprogrammist (edaspidi “programm PEACE”) rahastatavaid tegevusi.

Toetust kasutatakse jätkusuutliku majandusliku ja sotsiaalse arengu saavutamiseks asjaomastes piirkondades. Seda ei kasutata muude riiklike või erakulutuste asendajana.

Artikkel 3

Fondi haldusnõukogu (edaspidi “haldusnõukogu”) koosolekutel esindab ühendust vaatlejana komisjon.

Fond on vaatlejana esindatud programmi PEACE ja vajaduse korral muude struktuurifondide meetmete järelevalvekomitee koosolekutel.

Artikkel 4

Komisjon määrab koostöös fondi haldusnõukoguga kindlaks sobilikud viisid fondi rahastatavatele projektidele antud ühenduse toetuse avalikustamiseks ja sellest teavitamiseks.

Artikkel 5

Hiljemalt 31. märtsiks 2006 esitab komisjon eelarvepädevale institutsioonile aruande, milles hinnatakse fondi tegevuse tulemusi ja vajadust jätkata selle toetamist pärast 2006. aastat, võttes arvesse Põhja-Iiri rahuprotsessi arenguid. Aruanne sisaldab muu hulgas järgmist:

| a) | ülevaade fondi tegevusest; |
| --- | --- |

a)

ülevaade fondi tegevusest;

| b) | abi saanud projektide loetelu; |
| --- | --- |

b)

abi saanud projektide loetelu;

| c) | hinnang fondi tegevuse iseloomule ja mõjule, eriti selle eesmärkide ja artiklites 2 ja 7 sätestatud kriteeriumide kontekstis; |
| --- | --- |

c)

hinnang fondi tegevuse iseloomule ja mõjule, eriti selle eesmärkide ja artiklites 2 ja 7 sätestatud kriteeriumide kontekstis;

| d) | hinnang meetmetele, mida fond on võtnud koostöö ja tegevuse kooskõlastamise tagamiseks struktuurifondide meetmetega, võttes eelkõige arvesse artiklites 3 ja 4 sätestatud kohustusi; |
| --- | --- |

d)

hinnang meetmetele, mida fond on võtnud koostöö ja tegevuse kooskõlastamise tagamiseks struktuurifondide meetmetega, võttes eelkõige arvesse artiklites 3 ja 4 sätestatud kohustusi;

| e) | lisa, mis sisaldab artiklis 6 osutatud kohustuste kohaselt komisjoni poolt teostatud kontrollide tulemusi. |
| --- | --- |

e)

lisa, mis sisaldab artiklis 6 osutatud kohustuste kohaselt komisjoni poolt teostatud kontrollide tulemusi.

Artikkel 6

1.   Toetusi haldab komisjon.

Kui lõikest 2 ei tulene teisiti, makstakse iga-aastane toetus osamaksetena järgmiselt:

| a) | esimene 40 % suurune ettemakse tehakse pärast seda, kui komisjon on kätte saanud haldusnõukogu esimehe allkirjastatud kohustuse, mille kohaselt fond täidab käesoleva määrusega sätestatud tingimusi talle toetuse andmiseks; |
| --- | --- |

a)

esimene 40 % suurune ettemakse tehakse pärast seda, kui komisjon on kätte saanud haldusnõukogu esimehe allkirjastatud kohustuse, mille kohaselt fond täidab käesoleva määrusega sätestatud tingimusi talle toetuse andmiseks;

| b) | teine 40 % suurune ettemakse tehakse kuus kuud hiljem; |
| --- | --- |

b)

teine 40 % suurune ettemakse tehakse kuus kuud hiljem;

| c) | 20 % suurune lõppmakse tehakse pärast seda, kui komisjon on kätte saanud ja heaks kiitnud fondi aasta tegevusaruande ning auditeeritud raamatupidamisaruande kõnealuse aasta kohta. |
| --- | --- |

c)

20 % suurune lõppmakse tehakse pärast seda, kui komisjon on kätte saanud ja heaks kiitnud fondi aasta tegevusaruande ning auditeeritud raamatupidamisaruande kõnealuse aasta kohta.

2.   Enne osamakse tegemist hindab komisjon fondi finantsvajadusi fondi kassajäägi alusel iga makse jaoks määratud ajal. Kui sellest hinnangust järeldub, et fondi finantsvajadustest lähtuvalt ei ole ühe nimetatud osamakse tegemine põhjendatud, peatatakse asjaomase makse tegemine. Komisjon vaatab selle otsuse fondi poolt esitatud uutest andmetest lähtudes uuesti läbi ja jätkab maksete tegemist niipea, kui peab nende tegemist põhjendatuks.

Artikkel 7

Fondist võib struktuurifondide meetmete raames rahalist abi saavale või saama hakkavale tegevusele raha eraldada üksnes juhul, kui summa, mis saadakse nimetatud rahalise abi ja fondi 40 % suuruse toetuse liitmisel, ei ületa 75 % tegevuse abikõlblikest kogukuludest.

Artikkel 8

Käesolev määrus jõustub 1. jaanuaril 2005.

Käesoleva määrus kehtib kuni 31. detsembrini 2006.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 24. jaanuar 2005

Nõukogu nimel

eesistuja

F. BODEN

---

(1)  Arvamus on esitatud 14. detsembril 2004 (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

1

(2)  EÜT L 341, 17.12.2002, lk 6.

2

(3)  EÜT L 161, 26.6.1999, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1105/2003 (ELT L 158, 27.6.2003, lk 3).

3

(4)  EÜT C 172, 18.6.1999, lk 1. Kokkulepet on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega 2003/429/EÜ (ELT L 147, 14.6.2003, lk 25).

4

---

| 3.2.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 30/4 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 30/4

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 178/2005,

2. veebruar 2005,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 3223/94 puu- ja köögivilja impordikorra üksikasjalike eeskirjade kohta, (1) eriti selle artikli 4 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul.

| (2) | Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel, |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 3223/94 artiklis 4 osutatud kindlad impordiväärtused kehtestatakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 3. veebruaril 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 2. veebruar 2005

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  EÜT L 337, 24.12.1994, lk 66. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1947/2002 (EÜT L 299, 1.11.2002, lk 17).

1

---

LISA

Komisjoni 2. veebruari 2005. aasta määrusele, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | 052 | 105,7 |
| 204 | 82,8 |
| 212 | 152,0 |
| 624 | 81,6 |
| 999 | 105,5 |
| 0707 00 05 | 052 | 165,5 |
| 999 | 165,5 |
| 0709 90 70 | 052 | 197,6 |
| 204 | 239,9 |
| 624 | 56,7 |
| 999 | 164,7 |
| 0805 10 20 | 052 | 45,0 |
| 204 | 38,8 |
| 212 | 55,5 |
| 220 | 41,4 |
| 448 | 35,4 |
| 624 | 44,6 |
| 999 | 43,5 |
| 0805 20 10 | 052 | 49,1 |
| 204 | 61,0 |
| 624 | 72,5 |
| 999 | 60,9 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | 052 | 63,4 |
| 204 | 84,8 |
| 400 | 78,8 |
| 464 | 131,4 |
| 624 | 66,2 |
| 662 | 36,0 |
| 999 | 76,8 |
| 0805 50 10 | 052 | 65,0 |
| 999 | 65,0 |
| 0808 10 80 | 052 | 104,3 |
| 400 | 110,8 |
| 404 | 107,6 |
| 720 | 59,3 |
| 999 | 95,5 |
| 0808 20 50 | 388 | 83,2 |
| 400 | 90,9 |
| 528 | 71,9 |
| 720 | 41,5 |
| 999 | 71,9 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

052

105,7

204

82,8

212

152,0

624

81,6

999

105,5

0707 00 05

052

165,5

999

165,5

0709 90 70

052

197,6

204

239,9

624

56,7

999

164,7

0805 10 20

052

45,0

204

38,8

212

55,5

220

41,4

448

35,4

624

44,6

999

43,5

0805 20 10

052

49,1

204

61,0

624

72,5

999

60,9

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

052

63,4

204

84,8

400

78,8

464

131,4

624

66,2

662

36,0

999

76,8

0805 50 10

052

65,0

999

65,0

0808 10 80

052

104,3

400

110,8

404

107,6

720

59,3

999

95,5

0808 20 50

388

83,2

400

90,9

528

71,9

720

41,5

999

71,9

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 2081/2003 (ELT L 313, 28.11.2003, lk 11). Kood 999 tähistab “muud päritolu”.

---

| 3.2.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 30/6 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 30/6

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 179/2005,

2. veebruar 2005,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1917/2000 komisjonile andmete edastamise suhtes

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. mai 1995. aasta määrust (EÜ) nr 1172/95 ühenduse ja selle liikmesriikide ning mitteliikmesmaade vahelise kaubavahetuse statistika kohta, (1) eriti selle artiklit 11,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta määrus (EÜ) nr 638/2004 liikmesriikidevahelise kaubavahetuse ning nõukogu määruse (EMÜ) nr 3330/91 (2) kehtetuks tunnistamise kohta, mida kohaldatakse 1. jaanuarist 2005, kehtestab ühise raamistiku liikmesriikidevahelise kaubavahetusega seotud ühenduse statistika süstemaatiliseks koostamiseks. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta määrus (EÜ) nr 638/2004 liikmesriikidevahelise kaubavahetuse ning nõukogu määruse (EMÜ) nr 3330/91 (2) kehtetuks tunnistamise kohta, mida kohaldatakse 1. jaanuarist 2005, kehtestab ühise raamistiku liikmesriikidevahelise kaubavahetusega seotud ühenduse statistika süstemaatiliseks koostamiseks.

| (2) | Et viia see vastavusse ühendusesisese kaubanduse koondandmete edastamiseks ettenähtud ajaga, tuleb väliskaubandusandmete edastamisaega vähendada kuuelt nädalalt 40 päevani. |
| --- | --- |

(2)

Et viia see vastavusse ühendusesisese kaubanduse koondandmete edastamiseks ettenähtud ajaga, tuleb väliskaubandusandmete edastamisaega vähendada kuuelt nädalalt 40 päevani.

| (3) | Nõukogu on korduvalt märkinud, et majandus- ja rahaliidu kontrollimiseks on vaja kiiret kaubandusstatistika edastamist. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu on korduvalt märkinud, et majandus- ja rahaliidu kontrollimiseks on vaja kiiret kaubandusstatistika edastamist.

| (4) | Komisjoni 7. septembri 2000. aasta määrust (EÜ) nr 1917/2000, millega kehtestatakse teatavad sätted nõukogu määruse (EÜ) nr 1172/95 rakendamiseks väliskaubanduse suhtes, (3) tuleks seepärast vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(4)

Komisjoni 7. septembri 2000. aasta määrust (EÜ) nr 1917/2000, millega kehtestatakse teatavad sätted nõukogu määruse (EÜ) nr 1172/95 rakendamiseks väliskaubanduse suhtes, (3) tuleks seepärast vastavalt muuta.

| (5) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas kolmandate riikidega peetava kaubavahetuse statistika komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas kolmandate riikidega peetava kaubavahetuse statistika komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1917/2000 artikkel 32 asendatakse järgmisega:

“Artikkel 32

1.   Liikmesriigid koostavad:

| a) | iga kaubavoo koondtulemused, mis esitatakse kolmandate riikidega peetava kaubavahetuse koguväärtusena ja toodete kaupa vastavalt standardse väliskaubanduse klassifikaatori kolmanda paranduse jaotistele; |
| --- | --- |

a)

iga kaubavoo koondtulemused, mis esitatakse kolmandate riikidega peetava kaubavahetuse koguväärtusena ja toodete kaupa vastavalt standardse väliskaubanduse klassifikaatori kolmanda paranduse jaotistele;

| b) | algmääruse artikli 10 lõikes 1 osutatud üksikasjalikud tulemused. |
| --- | --- |

b)

algmääruse artikli 10 lõikes 1 osutatud üksikasjalikud tulemused.

2.   Liikmesriigid edastavad andmed komisjonile viivitamata järgmiselt:

| a) | vastavalt lõike 1 punktile a hiljemalt 40 päeva pärast vaatlusperioodi lõppu; |
| --- | --- |

a)

vastavalt lõike 1 punktile a hiljemalt 40 päeva pärast vaatlusperioodi lõppu;

| b) | vastavalt lõike 1 punktile b hiljemalt 42 päeva pärast vaatlusperioodi lõppu.” |
| --- | --- |

b)

vastavalt lõike 1 punktile b hiljemalt 42 päeva pärast vaatlusperioodi lõppu.”

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Seda kohaldatakse alates 1. märtsist 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 2. veebruar 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Joaquín ALMUNIA

---

(1)  EÜT L 118, 25.5.1995, lk 10. Määrust on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1).

1

(2)  ELT L 102, 7.4.2004, lk 1.

2

(3)  EÜT L 229, 9.9.2000, lk 14. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1669/2001 (EÜT L 224, 21.8.2001, lk 3).

3

---

| 3.2.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 30/7 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 30/7

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 180/2005,

2. veebruar 2005,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1535/2003, milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 2201/96 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljatoodete toetuskavaga

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 28. oktoobri 1996. aasta määrust (EÜ) nr 2201/96 töödeldud puu- ja köögiviljasaaduste turu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 6 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Oma algses versioonis sätestab komisjoni määruse (EÜ) nr 1535/2003 (2) artikli 7 lõike 1 teine lõik, et tootjaorganisatsiooni ja töötleja vahel sõlmitud lepingutes ei või tomatite, virsikute ja pirnide puhul ükski maksetähtaeg ületada kahte kuud alates iga partii tarnekuu viimasest päevast. |
| --- | --- |

(1)

Oma algses versioonis sätestab komisjoni määruse (EÜ) nr 1535/2003 (2) artikli 7 lõike 1 teine lõik, et tootjaorganisatsiooni ja töötleja vahel sõlmitud lepingutes ei või tomatite, virsikute ja pirnide puhul ükski maksetähtaeg ületada kahte kuud alates iga partii tarnekuu viimasest päevast.

| (2) | Määrust (EÜ) nr 1535/2003 muutva komisjoni määrusega (EÜ) nr 444/2004, (3) laieneb see meede kõikidele puu ja köögiviljatoodetele. |
| --- | --- |

(2)

Määrust (EÜ) nr 1535/2003 muutva komisjoni määrusega (EÜ) nr 444/2004, (3) laieneb see meede kõikidele puu ja köögiviljatoodetele.

| (3) | Saadud kogemus näitab, et antud nõue peaks olema piiratud ainult tomateid, virsikuid, pirne või kuivatatud viigimarju puudutavate lepingutega. |
| --- | --- |

(3)

Saadud kogemus näitab, et antud nõue peaks olema piiratud ainult tomateid, virsikuid, pirne või kuivatatud viigimarju puudutavate lepingutega.

| (4) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas puu- ja köögiviljatooteturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas puu- ja köögiviljatooteturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1535/2003 artikli 7 lõikes 1 asendatakse teine lõik järgmise tekstiga:

“Leping sätestab nii tarnimisetapi, mille puhul punktis f toodud hinda kohaldatakse, kui ka maksetingimused. Tomatite, virsikute, pirnide ja kuivade viigimarjade osas ei või ükski maksetähtaeg ületada kahte kuud alates iga partii tarnekuu viimasest päevast.”

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 2. veebruar 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT L 297, 21.11.1996, lk 29. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 386/2004 (ELT L 64, 2.3.2004, lk 25).

1

(2)  ELT L 218, 30.8.2003, lk 14. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2169/2004 (ELT L 371, 18.12.2004, lk 18).

2

(3)  ELT L 72, 11.3.2004, lk 54.

3

---

| 3.2.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 30/8 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 30/8

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 181/2005,

2. veebruar 2005,

millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 2191/81 mittetulundusühingutele ja -liitudele või ostmiseks toetuse andmise kohta

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 17. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1255/1999 piima- ja piimatooteturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artiklit 15,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määrusega (EMÜ) nr 2191/81 (2) nähakse ette mittetulundusühingutele ja liitudele või ostmiseks toetuse andmine. Pidades silmas praegust olukorda võiturul, nimetatud määruses sätestatud müügi mahtu ning või sekkumishinna vähendamist ja sellele järgnevat abimäärade vähendamist teiste või suhtes kohaldatavate toetuskavade raames, tuleks abisummat vähendada. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määrusega (EMÜ) nr 2191/81 (2) nähakse ette mittetulundusühingutele ja liitudele või ostmiseks toetuse andmine. Pidades silmas praegust olukorda võiturul, nimetatud määruses sätestatud müügi mahtu ning või sekkumishinna vähendamist ja sellele järgnevat abimäärade vähendamist teiste või suhtes kohaldatavate toetuskavade raames, tuleks abisummat vähendada.

| (2) | Piima- ja piimatooteturu korralduskomitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul oma arvamust esitanud, |
| --- | --- |

(2)

Piima- ja piimatooteturu korralduskomitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul oma arvamust esitanud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EMÜ) nr 2191/81 artikli 2 lõike 1 esimeses lõigus asendatakse tekst “100 eurot” tekstiga “80 eurot”.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 2. veebruar 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT L 160, 26.6.1999, lk 48. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 186/2004 (ELT L 29, 3.2.2004, lk 6).

1

(2)  EÜT L 213, 1.8.1981, lk 20. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 921/2004 (ELT L 163, 30.4.2004, lk 94).

2

---

| 3.2.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 30/9 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 30/9

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 182/2005,

2. veebruar 2005,

millega määratakse kindlaks, kui suures ulatuses saab rahuldada impordiõiguste taotlusi, mis on esitatud seoses määruses (EÜ) nr 2124/2004 Šveitsit pärit üle 160 kg kaaluvate elusveiste kvoodiga

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 17. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1254/1999 veise- ja vasikalihaturu ühise korralduse kohta, (1)

võttes arvesse komisjoni 14. detsembri 2004. aasta määrust (EÜ) nr 2124/2004, millega kehtestatakse nõukogu määruses (EÜ) nr 1922/2004 sätestatud Šveitsist pärit üle 160 kg kaaluvate elusveiste imporditariifikvoodi üksikasjalikud rakenduseeskirjad, (2) eriti selle artikli 5 lõike 2 esimest lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 2124/2004 artikli 1 lõikega 1 määratakse kindlaks kvoodi suurus 4 600 pead, mille piires võivad ühenduse ettevõtjad esitada impordiõiguste taotlusi, nagu on sätestatud eespool nimetatud määruse artiklis 3. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 2124/2004 artikli 1 lõikega 1 määratakse kindlaks kvoodi suurus 4 600 pead, mille piires võivad ühenduse ettevõtjad esitada impordiõiguste taotlusi, nagu on sätestatud eespool nimetatud määruse artiklis 3.

| (2) | Kuna taotletud impordiõiguste kogused ületavad määruse (EÜ) nr 2124/2004 artikli 1 liõkes 1 osutatud saadaolevaid koguseid, tuleb kehtestada taotletud koguste suhtes vähenduskoefitsent, |
| --- | --- |

(2)

Kuna taotletud impordiõiguste kogused ületavad määruse (EÜ) nr 2124/2004 artikli 1 liõkes 1 osutatud saadaolevaid koguseid, tuleb kehtestada taotletud koguste suhtes vähenduskoefitsent,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Iga impordiõiguse taotlusi, mis on esitatud vastavalt määruse (EÜ) nr 2124/2004 artikli 3 lõike 3 sätetele, rahuldatakse kuni 13,10541 % ulatuses taotletud kogustest.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 3. veebruaril 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 2. veebruar 2005

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  EÜT L 160, 26.6.1999, lk 21. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1782/2003 (ELT L 270, 21.10.2003, lk 1).

1

(2)  ELT L 368, 15.12.2004, lk 3.

2

---

II Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Nõukogu

| 3.2.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 30/10 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 30/10

---

NÕUKOGU OTSUS,

24. jaanuar 2005,

millega kiidetakse heaks Euroopa Aatomienergiaühenduse ühinemine kasutatud tuumkütuse käitlemise ohutust ja radioaktiivsete jäätmete käitlemise ohutust käsitleva ühiskonventsiooniga

(2005/84/Euratom)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 101 teist lõiku,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Kasutatud tuumkütuse käitlemise ohutust ja radioaktiivsete jäätmete käitlemise ohutust käsitlev ühiskonventsioon oli avatud allkirjastamiseks alates 29. septembrist 1997 kuni selle jõustumiseni 18. juunil 2001. |
| --- | --- |

(1)

Kasutatud tuumkütuse käitlemise ohutust ja radioaktiivsete jäätmete käitlemise ohutust käsitlev ühiskonventsioon oli avatud allkirjastamiseks alates 29. septembrist 1997 kuni selle jõustumiseni 18. juunil 2001.

| (2) | Käesolev konventsioon on nüüd avatud ühinemiseks piirkondlikele integratsiooniorganisatsioonidele või muudele organisatsioonidele tingimusel, et need organisatsioonid koosnevad suveräänsetest riikidest, et neil on käesoleva konventsiooniga hõlmatud küsimustes rahvusvaheliste kokkulepete osas läbirääkimise, nende sõlmimise ja kohaldamise pädevus ning et ühendus on otsustanud ühineda. |
| --- | --- |

(2)

Käesolev konventsioon on nüüd avatud ühinemiseks piirkondlikele integratsiooniorganisatsioonidele või muudele organisatsioonidele tingimusel, et need organisatsioonid koosnevad suveräänsetest riikidest, et neil on käesoleva konventsiooniga hõlmatud küsimustes rahvusvaheliste kokkulepete osas läbirääkimise, nende sõlmimise ja kohaldamise pädevus ning et ühendus on otsustanud ühineda.

| (3) | Pidades silmas Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu 3. peatükiga “Tervisekaitse ja ohutus” ühendusele antud ülesandeid, tuleks kiita heaks Euroopa Aatomienergiaühenduse ühinemine ühiskonventsiooniga. |
| --- | --- |

(3)

Pidades silmas Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu 3. peatükiga “Tervisekaitse ja ohutus” ühendusele antud ülesandeid, tuleks kiita heaks Euroopa Aatomienergiaühenduse ühinemine ühiskonventsiooniga.

| (4) | Ühinedes kõnealuse konventsiooniga, tuleb Euroopa Aatomienergiaühendusel teha reservatsioon, mis käsitleb liikmesriikidevaheliste ning ühendusse suunduvate ja ühendusest väljuvate radioaktiivsete jäätmete vedude järelevalvet ja kontrolli käsitleva direktiivi 92/3/Euratom (1) artikli 12 lõike 1 mittevastavust ühiskonventsiooni artikli 27 lõike 1 alapunktis i sätestatud erinõudele, millega nõutakse sihtriigi nõusolekut piiriülese veo korral. |
| --- | --- |

(4)

Ühinedes kõnealuse konventsiooniga, tuleb Euroopa Aatomienergiaühendusel teha reservatsioon, mis käsitleb liikmesriikidevaheliste ning ühendusse suunduvate ja ühendusest väljuvate radioaktiivsete jäätmete vedude järelevalvet ja kontrolli käsitleva direktiivi 92/3/Euratom (1) artikli 12 lõike 1 mittevastavust ühiskonventsiooni artikli 27 lõike 1 alapunktis i sätestatud erinõudele, millega nõutakse sihtriigi nõusolekut piiriülese veo korral.

| (5) | Kõnealuse konventsiooniga ühinemisel kohustab selle konventsiooni artikli 39 lõike 4 alapunkt iii ühinevat organisatsiooni edastama hoiulevõtjale deklaratsiooni, milles märgitakse, millised riigid on tema liikmed, milliseid konventsiooni artikleid tema suhtes kohaldatakse ning milline on tema pädevuse ulatus kõnealuste artiklitega reguleeritavas valdkonnas. |
| --- | --- |

(5)

Kõnealuse konventsiooniga ühinemisel kohustab selle konventsiooni artikli 39 lõike 4 alapunkt iii ühinevat organisatsiooni edastama hoiulevõtjale deklaratsiooni, milles märgitakse, millised riigid on tema liikmed, milliseid konventsiooni artikleid tema suhtes kohaldatakse ning milline on tema pädevuse ulatus kõnealuste artiklitega reguleeritavas valdkonnas.

| (6) | Ühenduse ühinemine ei mõjuta liikmesriikide kui konventsiooniosaliste pädevust ühiskonventsiooni alusel, |
| --- | --- |

(6)

Ühenduse ühinemine ei mõjuta liikmesriikide kui konventsiooniosaliste pädevust ühiskonventsiooni alusel,

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:

Ainus artikkel

1.   Käesolevaga kiidetakse heaks Euroopa Aatomienergiaühenduse ühinemine kasutatud tuumkütuse käitlemise ohutust ja radioaktiivsete jäätmete käitlemise ohutust käsitleva ühiskonventsiooniga.

2.   Käesolevale otsusele on lisatud vastavalt kasutatud tuumkütuse käitlemise ohutust ja radioaktiivsete jäätmete käitlemise ohutust käsitleva ühiskonventsiooni artikli 39 lõike 4 alapunkti iii sätetele tehtud Euroopa Aatomienergiaühenduse deklaratsiooni tekst.

Brüssel, 24. jaanuar 2005

Nõukogu nimel

eesistuja

F. BODEN

---

(1)  EÜT L 35, 12.2.1992, lk 24.

1

---

LISA

Euroopa Aatomienergiaühenduse deklaratsioon vastavalt kasutatud tuumkütuse käitlemise ohutust ja radioaktiivsete jäätmete käitlemise ohutust käsitleva ühiskonventsiooni artikli 39 lõike 4 alapunkti iii sätetele

Euroopa Aatomienergiaühendusse kuuluvad praegu järgmised riigid: Belgia Kuningriik, Tšehhi Vabariik, Taani Kuningriik, Saksamaa Liitvabariik, Eesti Vabariik, Kreeka Vabariik, Hispaania Kuningriik, Prantsuse Vabariik, Iirimaa, Itaalia Vabariik, Küprose Vabariik, Läti Vabariik, Leedu Vabariik, Luksemburgi Suurhertsogiriik, Ungari Vabariik, Malta Vabariik, Madalmaade Kuningriik, Austria Vabariik, Poola Vabariik, Portugali Vabariik, Sloveenia Vabariik, Slovaki Vabariik, Soome Vabariik, Rootsi Kuningriik, Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik.

Ühendus deklareerib, et tema suhtes kehtivad konventsiooni artiklid 1–16, 18, 19, 21 ja 24–44.

Ühendus on koos eespool nimetatud liikmesriikidega pädev konventsiooni artiklitega 4, 6–11, 13–16, 19 ja 24–28 hõlmatud valdkondades vastavalt Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artikli 2 lõikele b ja II jaotise 3. peatüki “Tervisekaitse ja ohutus” asjaomastele artiklitele.

---

Komisjon

| 3.2.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 30/12 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 30/12

---

KOMISJONI OTSUS,

26. jaanuar 2005,

millega kehtestatakse Iraanist pärinevate või sealt saadetud pistaatsiapähklite ja teatavate pistaatsiapähklitoodete impordi eritingimused

(teatavaks tehtud numbri K(2005) 117 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2005/85/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2002. aasta määrust (EÜ) nr 178/2002, millega sätestatakse toidualaste õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded, asutatakse Euroopa Toiduohutusamet ja kehtestatakse toidu ohutusega seotud menetlused, (1) eriti selle artikli 53 lõike 1 punkti b,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 11. detsembri 1997. aasta otsust 97/830/EÜ, millega tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 97/613/EÜ ja kehtestatakse Iraanist pärinevate või sealt saadetud pistaatsiapähklite ja teatavate pistaatsiapähklitoodete impordi eritingimused, (2) on mitmel korral oluliselt muudetud. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 11. detsembri 1997. aasta otsust 97/830/EÜ, millega tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 97/613/EÜ ja kehtestatakse Iraanist pärinevate või sealt saadetud pistaatsiapähklite ja teatavate pistaatsiapähklitoodete impordi eritingimused, (2) on mitmel korral oluliselt muudetud.

| (2) | Komisjoni otsuse 97/830/EÜ õiguslikuks aluseks on nõukogu 14. juuni 1993. aasta direktiivi (toiduainete hügieeni kohta) (3) artikkel 10. Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 852/2004 toiduainete hügieeni kohta (4) tunnistatakse alates 1. jaanuarist 2006 kehtetuks nõukogu direktiiv 93/43/EMÜ. Käesolev määrus ei sisalda enam õiguslikku alust kaitsemeetme kohta. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni otsuse 97/830/EÜ õiguslikuks aluseks on nõukogu 14. juuni 1993. aasta direktiivi (toiduainete hügieeni kohta) (3) artikkel 10. Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 852/2004 toiduainete hügieeni kohta (4) tunnistatakse alates 1. jaanuarist 2006 kehtetuks nõukogu direktiiv 93/43/EMÜ. Käesolev määrus ei sisalda enam õiguslikku alust kaitsemeetme kohta.

| (3) | Määruses (EÜ) nr 178/2002 nähakse ette meetmete võtmine, kui on ilmne, et ühendusest pärinev või kolmandast riigist imporditud toit või sööt võib tõsiselt ohustada inimeste ja loomade tervist ning keskkonda. |
| --- | --- |

(3)

Määruses (EÜ) nr 178/2002 nähakse ette meetmete võtmine, kui on ilmne, et ühendusest pärinev või kolmandast riigist imporditud toit või sööt võib tõsiselt ohustada inimeste ja loomade tervist ning keskkonda.

| (4) | Iraanist pärinevates või sealt saadetud pistaatsiapähklites on paljudel juhtudel tuvastatud lubatust suurem aflatoksiin B1 sisaldus. |
| --- | --- |

(4)

Iraanist pärinevates või sealt saadetud pistaatsiapähklites on paljudel juhtudel tuvastatud lubatust suurem aflatoksiin B1 sisaldus.

| (5) | Toidu teaduskomitee on sedastanud, et aflatoksiin B1 on tugeva genotoksilise mõjuga kantserogeen ning isegi äärmiselt väikesed kogused suurendavad maksavähi riski. |
| --- | --- |

(5)

Toidu teaduskomitee on sedastanud, et aflatoksiin B1 on tugeva genotoksilise mõjuga kantserogeen ning isegi äärmiselt väikesed kogused suurendavad maksavähi riski.

| (6) | Seepärast kujutab pistaatsiapähklite import Iraanist tõsist ohtu rahva tervisele ühenduses ja ühenduse tasandil tuleb tingimata võtta kaitsemeetmeid. |
| --- | --- |

(6)

Seepärast kujutab pistaatsiapähklite import Iraanist tõsist ohtu rahva tervisele ühenduses ja ühenduse tasandil tuleb tingimata võtta kaitsemeetmeid.

| (7) | Komisjoni Veterinaar- ja Toiduamet korraldas esimest korda 1997. aastal Iraanis hügieenitingimuste uurimise, mille tulemusel leiti, et tuleb parandada hügieenitavasid ja pistaatsiapähklite jälgitavust. Uurimisrühmal polnud võimalik kontrollida kõiki pistaatsiapähklite ekspordieelse käitlemise etappe. Iraani ametiasutused kohustusid parandama pistaatsiapähklite tootmise, käitlemise, sorteerimise, töötlemise, pakendamise ja transpordi menetlusi. Seetõttu oli asjakohane kehtestada Iraanist pärinevate pistaatsiapähklite ja teatavate pistaatsiapähklitoodete suhtes eritingimused, mis tagaksid rahva tervise kaitse kõrgel tasemel. 1998. ja 2001. aastal on korraldatud järelkontrollkäike. Kuigi nende kontrollkäikude ajal täheldati hügieenitavade ja jälgitavuse olulist paranemist, on rahva tervise kaitse huvides jätkuvalt vaja kehtestada eritingimused Iraanist pärinevate pistaatsiapähklite ja teatavate pistaatsiapähklitoodete suhtes. |
| --- | --- |

(7)

Komisjoni Veterinaar- ja Toiduamet korraldas esimest korda 1997. aastal Iraanis hügieenitingimuste uurimise, mille tulemusel leiti, et tuleb parandada hügieenitavasid ja pistaatsiapähklite jälgitavust. Uurimisrühmal polnud võimalik kontrollida kõiki pistaatsiapähklite ekspordieelse käitlemise etappe. Iraani ametiasutused kohustusid parandama pistaatsiapähklite tootmise, käitlemise, sorteerimise, töötlemise, pakendamise ja transpordi menetlusi. Seetõttu oli asjakohane kehtestada Iraanist pärinevate pistaatsiapähklite ja teatavate pistaatsiapähklitoodete suhtes eritingimused, mis tagaksid rahva tervise kaitse kõrgel tasemel. 1998. ja 2001. aastal on korraldatud järelkontrollkäike. Kuigi nende kontrollkäikude ajal täheldati hügieenitavade ja jälgitavuse olulist paranemist, on rahva tervise kaitse huvides jätkuvalt vaja kehtestada eritingimused Iraanist pärinevate pistaatsiapähklite ja teatavate pistaatsiapähklitoodete suhtes.

| (8) | Iraanist pärinevaid pistaatsiapähkleid ja teatavaid pistaatsiapähklitooteid on lubatud importida tingimusel, et need eritingimused on täidetud. |
| --- | --- |

(8)

Iraanist pärinevaid pistaatsiapähkleid ja teatavaid pistaatsiapähklitooteid on lubatud importida tingimusel, et need eritingimused on täidetud.

| (9) | Üks nendest tingimustest on nõue tagada pistaatsiapähklite ja pistaatsiapähklitoodete tootmine, sorteerimine, käitlemine, töötlemine, pakendamine ja transport kooskõlas heade hügieenitavadega. Vahetult enne saadetise lähetamist Iraanist on vaja sellest võetavate proovide põhjal tuvastada aflatoksiin B1 sisaldus ja üldine aflatoksiinisisaldus. |
| --- | --- |

(9)

Üks nendest tingimustest on nõue tagada pistaatsiapähklite ja pistaatsiapähklitoodete tootmine, sorteerimine, käitlemine, töötlemine, pakendamine ja transport kooskõlas heade hügieenitavadega. Vahetult enne saadetise lähetamist Iraanist on vaja sellest võetavate proovide põhjal tuvastada aflatoksiin B1 sisaldus ja üldine aflatoksiinisisaldus.

| (10) | Lisaks sellele peaksid Iraani ametiasutused varustama kõik Iraanist pärinevad või sealt saadetud pistaatsiapähklite saadetised tõendusdokumentidega nii saadetud toodete tootmise, sorteerimise, käitlemise, töötlemise, pakendamise ja transpordi tingimuste kohta kui ka toodete aflatoksiin B1 sisalduse ja üldise aflatoksiinisisalduse määramiseks tehtud laboratoorsete analüüside tulemuste kohta. |
| --- | --- |

(10)

Lisaks sellele peaksid Iraani ametiasutused varustama kõik Iraanist pärinevad või sealt saadetud pistaatsiapähklite saadetised tõendusdokumentidega nii saadetud toodete tootmise, sorteerimise, käitlemise, töötlemise, pakendamise ja transpordi tingimuste kohta kui ka toodete aflatoksiin B1 sisalduse ja üldise aflatoksiinisisalduse määramiseks tehtud laboratoorsete analüüside tulemuste kohta.

| (11) | Rahva tervise kaitse huvides hoiavad liikmesriigid komisjoni regulaarsete aruannete kaudu kursis kõikide ametliku kontrolli käigus Iraanist pärinevate pistaatsiapähklite ja teatavate pistaatsiapähklitoodete saadetistest võetud proovide analüüside tulemustega. Need aruanded esitatakse lisaks määrusega (EÜ) nr 178/2002 kehtestatud toidu- ja söödaalase kiirhoiatussüsteemi (RASFF) kaudu teatamise kohustusele. |
| --- | --- |

(11)

Rahva tervise kaitse huvides hoiavad liikmesriigid komisjoni regulaarsete aruannete kaudu kursis kõikide ametliku kontrolli käigus Iraanist pärinevate pistaatsiapähklite ja teatavate pistaatsiapähklitoodete saadetistest võetud proovide analüüside tulemustega. Need aruanded esitatakse lisaks määrusega (EÜ) nr 178/2002 kehtestatud toidu- ja söödaalase kiirhoiatussüsteemi (RASFF) kaudu teatamise kohustusele.

| (12) | Oluline on tagada, et Iraanist pärinevate pistaatsiapähklite ja pistaatsiapähklitoodete saadetistest proovide võtmine ja analüüs viiakse läbi kogu ühenduses ühtlustatud viisil. |
| --- | --- |

(12)

Oluline on tagada, et Iraanist pärinevate pistaatsiapähklite ja pistaatsiapähklitoodete saadetistest proovide võtmine ja analüüs viiakse läbi kogu ühenduses ühtlustatud viisil.

| (13) | 2003. ja 2004. aastal tehtud kontrollimistel selgus, et suur hulk Iraanist pärinevaid pistaatsiapähklite saadetisi ületas aflatoksiinide maksimaalse lubatud taseme. Seepärast on vaja kitsendada terviseohutuse sertifikaadi kehtivust, et piirata transpordi ja ladustamise kestust, mille käigus võivad moodustuda aflatoksiinid. |
| --- | --- |

(13)

2003. ja 2004. aastal tehtud kontrollimistel selgus, et suur hulk Iraanist pärinevaid pistaatsiapähklite saadetisi ületas aflatoksiinide maksimaalse lubatud taseme. Seepärast on vaja kitsendada terviseohutuse sertifikaadi kehtivust, et piirata transpordi ja ladustamise kestust, mille käigus võivad moodustuda aflatoksiinid.

| (14) | Käesoleva otsuse mõju tuleb perioodiliselt kontrollida, võttes arvesse Iraani pädevate asutuste poolt antud teavet ja tagatisi ning liikmesriikide poolt läbiviidud analüüside tulemusi, et hinnata, kas eritingimused tagavad ühenduse piires rahva tervise piisava kaitse ja kas need on endiselt vajalikud. |
| --- | --- |

(14)

Käesoleva otsuse mõju tuleb perioodiliselt kontrollida, võttes arvesse Iraani pädevate asutuste poolt antud teavet ja tagatisi ning liikmesriikide poolt läbiviidud analüüside tulemusi, et hinnata, kas eritingimused tagavad ühenduse piires rahva tervise piisava kaitse ja kas need on endiselt vajalikud.

| (15) | Käesolevas otsuses sätestatud meetmed mõjutavad oluliselt liikmesriikide kontrollivahendeid. Seepärast on asjakohane nõuda, et kõik proovide võtmisest, analüüside tegemisest ja ladustamisest tulenevad kulud ja kõik nõuetele mittevastavate saadetiste asjus võetud ametlikest meetmetest tulenevad kulud peavad kandma asjaomased importijad või toidukäitlejad. |
| --- | --- |

(15)

Käesolevas otsuses sätestatud meetmed mõjutavad oluliselt liikmesriikide kontrollivahendeid. Seepärast on asjakohane nõuda, et kõik proovide võtmisest, analüüside tegemisest ja ladustamisest tulenevad kulud ja kõik nõuetele mittevastavate saadetiste asjus võetud ametlikest meetmetest tulenevad kulud peavad kandma asjaomased importijad või toidukäitlejad.

| (16) | Otsus 97/830/EÜ tuleks seetõttu kehtetuks tunnistada. |
| --- | --- |

(16)

Otsus 97/830/EÜ tuleks seetõttu kehtetuks tunnistada.

| (17) | Käesolevas otsuses sätestatud meetmed on kooskõlas alalise toiduahela ja loomatervishoiu komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(17)

Käesolevas otsuses sätestatud meetmed on kooskõlas alalise toiduahela ja loomatervishoiu komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1.   Liikmesriigid võivad importida:

| — | pistaatsiapähkleid, mis kuuluvad CN-koodi 0802 50 00 alla, ja |
| --- | --- |

—

pistaatsiapähkleid, mis kuuluvad CN-koodi 0802 50 00 alla, ja

| — | röstitud pistaatsiapähkleid, mis kuuluvad CN-koodide 2008 19 13 ja 2008 19 93 alla |
| --- | --- |

—

röstitud pistaatsiapähkleid, mis kuuluvad CN-koodide 2008 19 13 ja 2008 19 93 alla

ja mis pärinevad või on saadetud Iraanist, ainult juhul, kui saadetisega on kaasas ametlike proovide ja analüüside tulemused ning Iraani tervishoiuministeeriumi esindaja on täitnud, allkirjastanud ja kinnitanud I lisas toodud terviseohutuse sertifikaadi. Terviseohutuse sertifikaat kehtib impordi suhtes, mis toimub kuni neli kuud pärast terviseohutuse sertifikaadi väljaandmise kuupäeva.

2.   Lõikes 1 käsitletud tooteid võib ühendusse importida ainult II lisas loetletud piiriületuspunktide kaudu.

3.   Iga lõikes 1 käsitletud toodete saadetis tähistatakse selle identifitseerimiseks sama koodiga, mis on märgitud lõikes 1 nimetatud terviseohutuse sertifikaadile ja ametliku proovivõtmise ja analüüsi tulemustele.

4.   Iga liikmesriigi pädevad asutused peavad tagama lõikes 1 käsitletud toodetega kaasas olevate dokumentide kontrolli, et teha kindlaks, kas lõikes 1 osutatud terviseohutuse sertifikaadi ning ametliku proovivõtmise tulemuste osas seatud nõuded on täidetud.

5.   Kõikide liikmesriikide pädevad asutused võtavad proovi igast lõikes 1 käsitletud toodete saadetisest ja analüüsivad seda aflatoksiin B1 ja üldise aflatoksiinisisalduse suhtes enne piiriületuskohast ühenduse turule lubamist.

Liikmesriigid esitavad komisjonile iga kolme kuu järel aruande kõigist lõikes 1 käsitletud toodete saadetiste ametliku kontrolli käigus tehtud analüüside tulemustest. Kõnealune aruanne esitatakse igale kvartalile järgneval kuul (aprill, juuli, oktoober ja jaanuar).

6.   Saadetist, millest proove võetakse ja mida analüüsitakse, peetakse enne piiriületuskohast ühenduse turule lubamist kinni kuni 15 tööpäeva. Importiva liikmesriigi pädevad asutused väljastavad ametliku saatedokumendi, milles fikseeritakse, et saadetisest on võetud proovid ja et neid on analüüsitud, ning näidatakse proovide analüüside tulemused.

7.   Kui saadetis jagatakse osadeks, siis peab saadetise kõigi osadega olema kuni hulgimüügietapini ja selle ajal kaasas terviseohutuse sertifikaadi koopia ja lõigetes 1 ja 6 osutatud ametlikud saatedokumendid, mille on kinnitanud selle liikmesriigi pädev asutus, kelle territooriumil saadetise jagamine toimus.

Artikkel 2

Käesolev otsus vaadatakse perioodiliselt läbi, võttes arvesse Iraani pädevate asutuste poolt antud teavet ja tagatisi ning liikmesriikide poolt tehtud analüüside tulemusi, et hinnata, kas artiklis 1 sätestatud eritingimused tagavad ühenduse piires rahva tervise piisava kaitse ja kas need on endiselt vajalikud.

Artikkel 3

Kõik kulud, mis tulenevad proovide võtmisest, analüüside tegemisest, ladustamisest ning saadetise ametliku saatedokumendi ja terviseohutuse sertifikaatide ja saatedokumentide koopiate väljastamisest vastavalt artikli 1 lõigetele 4–7, kannab saadetise eest vastutav toidukäitleja või tema esindaja.

Samuti kõik kulud, mis tulenevad pädevate ametiasutuste poolt võetud ametlikest meetmetest seoses Iraanist pärinevate või sealt saadetud pistaatsiapähklite ja teatavate pistaatsiapähklitoodete nõuetele mittevastavate saadetistega, kannab saadetise eest vastutav toidukäitleja või tema esindaja.

Artikkel 4

Otsus 97/830/EÜ tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 5

Käesolevat otsust kohaldatakse alates 1. veebruarist 2005.

Liikmesriigid võtavad käesoleva otsuse järgimiseks vajalikud meetmed. Liikmesriigid teatavad neist viivitamata komisjonile.

Artikkel 6

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel 26. jaanuar 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Markos KYPRIANOU

---

(1)  EÜT L 31, 1.2.2002, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1642/2003 (ELT L 245, 29.9.2003, lk 4).

1

(2)  EÜT L 343, 13.12.1997, lk 30. Otsust on viimati muudetud otsusega 2004/429/EÜ (ELT L 154, 30.4.2004, lk 19. Parandus on avaldatud ELT L 189, 27.5.2004, lk 13).

2

(3)  EÜT L 175, 19.7.1993, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1).

3

(4)  ELT L 139, 30.4.2004, lk 1. Parandus on avaldatud ELT L 226, 25.6.2004, lk 3.

4

---

I LISA

Image

---

II LISA

Loetelu piiriületuspunktidest, mille kaudu on lubatud ühendusse importida Iraanist pärinevaid või sealt saadetud pistaatsiapähkleid ja teatavaid pistaatsiapähklitooteid

| Liikmesriik | Piiriületuspunkt |
| --- | --- |
| Belgia | Antwerpen, Zeebrugge, Brussel/Bruxelles, Aalst |
| Tšehhi Vabariik | Celní úřad Praha D5 |
| Taani | Kõik Taani sadamad ja lennujaamad |
| Saksamaa | HZA Lörrach – ZA Weil am Rhein – Autobahn, HZA Stuttgart – ZA Flughafen, HZA München – ZA München-Flughafen, Bezirksamt Reinickendorf von Berlin, Abteilung Finanzen, Wirtschaft und Kultur, Veterinär- und Lebensmittelaufsichtsamt, Grenzkontrollstelle, HZA Frankfurt (Oder) – ZA Autobahn, HZA Cottbus – ZA Forst – Autobahn, HZA Bremen – ZA Neustädter Hafen, HZA Bremen – ZA Bremerhaven, HZA Hamburg-Hafen – ZA Waltershof, HZA Hamburg-Stadt, HZA Itzehoe – ZA Hamburg-Flughafen, HZA Frankfurt-am-Main-Flughafen, HZA Braunschweig-Abfertigungsstelle, HZA Hannover Hamburger Allee, HZA Koblenz – ZA Hahn-Flughafen, HZA Oldenburg – ZA Wilhelmshaven, HZA Bielefeld – ZA Eckendorfer Straße Bielefeld, HZA Erfurt – ZA Eisenach, HZA Potsdam – ZA Ludwigsfelde, HZA Potsdam – ZA Berlin-Flughafen Schönefeld, HZA Augsburg – ZA Memmingen, HZA Ulm – ZA Ulm (Donautal), HZA Karlsruhe – ZA Karlsruhe, HZA Berlin – ZA Dreilinden, HZA Gießen – ZA Gießen, HZA Gießen – ZA Marburg, HZA Singen – ZA Bahnhof, HZA Lörrach – ZA Weil am Rhein – Schusterinsel, HZA Hamburg-Stadt – ZA Oberelbe, HZA Hamburg-Stadt – ZA Oberelbe – Abfertigungsstelle Billbrook, HZA Hamburg-Stadt – ZA Oberelbe – Abfertigungsstelle Großmarkt, HZA Potsdam – ZA Berlin – Flüghafen Schönefeld, HZA Düsseldorf – ZA Düsseldorf Nord, HZA Stralsund (HZA HST) – ZA Ludwigslust (ZA LWL) |
| Eesti | Muuga sadama piiripunkt, Paljassaare sadama piiripunkt, Paldiski Lõunasadama piiripunkt, Dirhami sadama piiripunkt, Luhamaa maantee piiripunkt, Narva maantee piiripunkt |
| Kreeka | Athina, Pireas, Elefsis, Aerodromio ton Athinon, Thessaloniki, Volos, Patra, Iraklion tis Kritis, Aerodromio tis Kritis, Euzoni, Idomeni, Ormenio, Kipi, Kakavia, Niki, Promahonas, Pithio, Igoumenitsa, Kristalopigi |
| Hispaania | Algeciras (Puerto), Alicante (Aeropuerto, Puerto), Almeria (Aeropuerto, Puerto), Asturias (Aeropuerto), Barcelona (Aeropuerto, Puerto, Ferrocarril), Bilbao (Aeropuerto, Puerto), Cadiz (Puerto), Cartagena (Puerto), Castellon (Puerto), Ceuta (Puerto), Gijón (Puerto), Huelva (Puerto), Irun (Carretera), La Coruña (Puerto), La Junquera (Carretera) Las Palmas de Gran Canaria (Aeropuerto, Puerto), Madrid (Aeropuerto, Ferrocarril), Malaga (Aeropuerto, Puerto), Marin (Puerto), Melilla (Puerto), Murcia (Ferrocarril), Palma de Mallorca (Aeropuerto, Puerto), Pasajes (Puerto), San Sebastián (Aeropuerto), Santa Cruz de Tenerife (Puerto), Santander (Aeropuerto, Puerto), Santiago de Compostela (Aeropuerto), Sevilla (Aeropuerto, Puerto), Tarragona (Puerto), Tenerife Norte (Aeropuerto), Tenerife Sur (Aeropuerto), Valencia (Aeropuerto, Puerto), Vigo (Aeropuerto, Puerto), Villagarcia (Puerto), Vitoria (Aeropuerto), Zaragoza (Aeropuerto) |
| Prantsusmaa | Marseille (Bouches-du-Rhone), Le Havre (Seine-Maritime), Rungis MIN (Val-de-Marne), Lyon Chassieu CRD (Rhône), Strasbourg CRD (Bas-Rhin), Lille CRD (Nord), Saint-Nazaire Montoir CRD (Loire-Atlantique), Agen (Lot-et-Garonne), Port de la Pointe des Galets à la Réunion |
| Iirimaa | Dublin – sadam ja lennujaam,
  Cork – sadam ja lennujaam,
  Shannon – lennujaam |
| Itaalia | Ufficio Sanità Marittima ed Aerea di Ancona
  Ufficio Sanità Marittima ed Aerea di Bari
  Ufficio Sanità Marittima ed Aerea di Genova
  Ufficio Sanità Marittima di Livorno
  Ufficio Sanità Marittima ed Aerea di Napoli
  Ufficio Sanità Marittima di Ravenna
  Ufficio Sanità Marittima di Salerno
  Ufficio Sanità Marittima ed Aerea di Trieste
  Dogana di Fernetti – Interporto Monrupino (Trieste)
  Ufficio di Sanità Marittima di La Spezia
  Ufficio di Sanità Marittima e Aerea di Venezia
  Ufficio di Sanità Marittima e Aerea di Reggio Calabria |
| Küpros | Limassoli sadam, Larnaca lennuväli |
| Läti | Grebneva – Venemaale suunduv maantee
  Terehova – Venemaale suunduv maantee
  Pātarnieki – Valgevenesse suunduv maantee
  Silene – Valgevenesse suunduv maantee
  Daugavpils – raudtee kaubajaam
  Rēzekne – raudtee kaubajaam
  Liepāja – meresadam
  Ventspils – meresadam
  Riia – meresadam
  Riia – Rīga lennujaam
  Riia – Läti Post |
| Leedu | Maantee: Kybartai, Lavoriškės, Medininkai, Panemunė, Šalčininkai.
  Lennujaam: Vilnius.
  Meresadam: Malkų įlankos, Molo, Pilies.
  Raudtee: Kena, Kybartai, Pagėgiai |
| Luksemburg | Centre Douanier, Croix de Gasperich, Luxembourg
  Administration des Douanes et Accises, Bureau Luxembourg – Aéroport, Niederanven |
| Ungari | Ferihegy – Budapest – lennujaam
  Záhony – Szabolcs-Szatmár-Bereg – maantee
  Eperjeske – Szabolcs-Szatmár-Bereg – raudtee
  Nagylak – Csongrád – maantee
  Lökösháza – Békés – raudtee
  Röszke – Csongrád – maantee
  Kelebia – Bács-Kiskun – raudtee
  Letenye – Zala – maantee
  Gyékényes – Somogy – raudtee
  Mohács – Baranya – sadam |
| Malta | Malta vabasadam, Malta rahvusvaheline lennujaam ja Grand Harbour. |
| Madalmaad | Kõik sadamad ja lennujaamad ja kõik piiripunktid |
| Austria | HZA Feldkirch, HZA Graz, Nickelsdorf, Spielfeld, HZA Wien, ZA Wels, ZA Kledering, ZA
  Flughafen Wien, HZA Salzburg, ZA Klingenbach/Zweigstelle
  Sopron, ZA Karawankentunnel, ZA Villach |
| Poola | Bezledy – Warmińsko – Mazurskie – maantee piiripunkt
  Kuźnica Białostocka – Podlaskie – maantee piiripunkt
  Bobrowniki – Podlaskie – maantee piiripunkt
  Koroszczyn – Lubelskie – maantee piiripunkt
  Dorohusk – Lubelskie – maantee ja raudtee piiripunkt
  Gdynia – Pomorskie – meresadama piiripunkt
  Gdańsk – Pomorskie – meresadama piiripunkt
  Medyka-Przemyśl – Podkarpackie – raudtee piiripunkt
  Medyka – Podkarpackie – maantee piiripunkt
  Korczowa – Podkarpackie – maantee piiripunkt
  Jasionka – Podkarpackie – lennujaama piiripunkt
  Szczecin – Zachodnio – Pomorskie – meresadama piiripunkt
  Świnoujście – Zachodnio – Pomorskie – meresadama piiripunkt
  Kołobrzeg – Zachodnio – Pomorskie – meresadama piiripunkt |
| Portugal | Lissabon, Leixões |
| Sloveenia | Obrežje – maantee piiripunkt
  Koper – sadama piiripunkt
  Dobova – raudtee piiripunkt
  Brnik (lennujaam)
  Jelšane (maantee)
  Ljubljana (raudtee ja maantee)
  Sežana (raudtee ja maantee) |
| Slovakkia | Vyšné Nemecké – maantee, Čierna nad Tisou – raudtee |
| Soome | Kõik Soome tolliasutused. |
| Rootsi | Göteborg, Stockholm, Helsingborg, Landvetter, Arlanda, Norrköping |
| Ühendkuningriik | Belfast, Dover, Felixstowe, Gatwicki lennujaam, Goole, Grimsby, Harwich, Heathrow` lennujaam, Hull, Immingham, Ipswich, Leith, Liverpool, London (sealhulgas Tilbury, Thamesport ja Sheerness), Manchesteri lennujaam, Manchesteri konteineribaas, Manchesteri rahvusvaheline kaubajaam, Manchester (sealhulgas Ellesmere Port), Middlesborough, Southampton. |

Liikmesriik

Piiriületuspunkt

Belgia

Antwerpen, Zeebrugge, Brussel/Bruxelles, Aalst

Tšehhi Vabariik

Celní úřad Praha D5

Taani

Kõik Taani sadamad ja lennujaamad

Saksamaa

HZA Lörrach – ZA Weil am Rhein – Autobahn, HZA Stuttgart – ZA Flughafen, HZA München – ZA München-Flughafen, Bezirksamt Reinickendorf von Berlin, Abteilung Finanzen, Wirtschaft und Kultur, Veterinär- und Lebensmittelaufsichtsamt, Grenzkontrollstelle, HZA Frankfurt (Oder) – ZA Autobahn, HZA Cottbus – ZA Forst – Autobahn, HZA Bremen – ZA Neustädter Hafen, HZA Bremen – ZA Bremerhaven, HZA Hamburg-Hafen – ZA Waltershof, HZA Hamburg-Stadt, HZA Itzehoe – ZA Hamburg-Flughafen, HZA Frankfurt-am-Main-Flughafen, HZA Braunschweig-Abfertigungsstelle, HZA Hannover Hamburger Allee, HZA Koblenz – ZA Hahn-Flughafen, HZA Oldenburg – ZA Wilhelmshaven, HZA Bielefeld – ZA Eckendorfer Straße Bielefeld, HZA Erfurt – ZA Eisenach, HZA Potsdam – ZA Ludwigsfelde, HZA Potsdam – ZA Berlin-Flughafen Schönefeld, HZA Augsburg – ZA Memmingen, HZA Ulm – ZA Ulm (Donautal), HZA Karlsruhe – ZA Karlsruhe, HZA Berlin – ZA Dreilinden, HZA Gießen – ZA Gießen, HZA Gießen – ZA Marburg, HZA Singen – ZA Bahnhof, HZA Lörrach – ZA Weil am Rhein – Schusterinsel, HZA Hamburg-Stadt – ZA Oberelbe, HZA Hamburg-Stadt – ZA Oberelbe – Abfertigungsstelle Billbrook, HZA Hamburg-Stadt – ZA Oberelbe – Abfertigungsstelle Großmarkt, HZA Potsdam – ZA Berlin – Flüghafen Schönefeld, HZA Düsseldorf – ZA Düsseldorf Nord, HZA Stralsund (HZA HST) – ZA Ludwigslust (ZA LWL)

Eesti

Muuga sadama piiripunkt, Paljassaare sadama piiripunkt, Paldiski Lõunasadama piiripunkt, Dirhami sadama piiripunkt, Luhamaa maantee piiripunkt, Narva maantee piiripunkt

Kreeka

Athina, Pireas, Elefsis, Aerodromio ton Athinon, Thessaloniki, Volos, Patra, Iraklion tis Kritis, Aerodromio tis Kritis, Euzoni, Idomeni, Ormenio, Kipi, Kakavia, Niki, Promahonas, Pithio, Igoumenitsa, Kristalopigi

Hispaania

Algeciras (Puerto), Alicante (Aeropuerto, Puerto), Almeria (Aeropuerto, Puerto), Asturias (Aeropuerto), Barcelona (Aeropuerto, Puerto, Ferrocarril), Bilbao (Aeropuerto, Puerto), Cadiz (Puerto), Cartagena (Puerto), Castellon (Puerto), Ceuta (Puerto), Gijón (Puerto), Huelva (Puerto), Irun (Carretera), La Coruña (Puerto), La Junquera (Carretera) Las Palmas de Gran Canaria (Aeropuerto, Puerto), Madrid (Aeropuerto, Ferrocarril), Malaga (Aeropuerto, Puerto), Marin (Puerto), Melilla (Puerto), Murcia (Ferrocarril), Palma de Mallorca (Aeropuerto, Puerto), Pasajes (Puerto), San Sebastián (Aeropuerto), Santa Cruz de Tenerife (Puerto), Santander (Aeropuerto, Puerto), Santiago de Compostela (Aeropuerto), Sevilla (Aeropuerto, Puerto), Tarragona (Puerto), Tenerife Norte (Aeropuerto), Tenerife Sur (Aeropuerto), Valencia (Aeropuerto, Puerto), Vigo (Aeropuerto, Puerto), Villagarcia (Puerto), Vitoria (Aeropuerto), Zaragoza (Aeropuerto)

Prantsusmaa

Marseille (Bouches-du-Rhone), Le Havre (Seine-Maritime), Rungis MIN (Val-de-Marne), Lyon Chassieu CRD (Rhône), Strasbourg CRD (Bas-Rhin), Lille CRD (Nord), Saint-Nazaire Montoir CRD (Loire-Atlantique), Agen (Lot-et-Garonne), Port de la Pointe des Galets à la Réunion

Iirimaa

Dublin – sadam ja lennujaam,

Cork – sadam ja lennujaam,

Shannon – lennujaam

Itaalia

Ufficio Sanità Marittima ed Aerea di Ancona

Ufficio Sanità Marittima ed Aerea di Bari

Ufficio Sanità Marittima ed Aerea di Genova

Ufficio Sanità Marittima di Livorno

Ufficio Sanità Marittima ed Aerea di Napoli

Ufficio Sanità Marittima di Ravenna

Ufficio Sanità Marittima di Salerno

Ufficio Sanità Marittima ed Aerea di Trieste

Dogana di Fernetti – Interporto Monrupino (Trieste)

Ufficio di Sanità Marittima di La Spezia

Ufficio di Sanità Marittima e Aerea di Venezia

Ufficio di Sanità Marittima e Aerea di Reggio Calabria

Küpros

Limassoli sadam, Larnaca lennuväli

Läti

Grebneva – Venemaale suunduv maantee

Terehova – Venemaale suunduv maantee

Pātarnieki – Valgevenesse suunduv maantee

Silene – Valgevenesse suunduv maantee

Daugavpils – raudtee kaubajaam

Rēzekne – raudtee kaubajaam

Liepāja – meresadam

Ventspils – meresadam

Riia – meresadam

Riia – Rīga lennujaam

Riia – Läti Post

Leedu

Maantee: Kybartai, Lavoriškės, Medininkai, Panemunė, Šalčininkai.

Lennujaam: Vilnius.

Meresadam: Malkų įlankos, Molo, Pilies.

Raudtee: Kena, Kybartai, Pagėgiai

Luksemburg

Centre Douanier, Croix de Gasperich, Luxembourg

Administration des Douanes et Accises, Bureau Luxembourg – Aéroport, Niederanven

Ungari

Ferihegy – Budapest – lennujaam

Záhony – Szabolcs-Szatmár-Bereg – maantee

Eperjeske – Szabolcs-Szatmár-Bereg – raudtee

Nagylak – Csongrád – maantee

Lökösháza – Békés – raudtee

Röszke – Csongrád – maantee

Kelebia – Bács-Kiskun – raudtee

Letenye – Zala – maantee

Gyékényes – Somogy – raudtee

Mohács – Baranya – sadam

Malta

Malta vabasadam, Malta rahvusvaheline lennujaam ja Grand Harbour.

Madalmaad

Kõik sadamad ja lennujaamad ja kõik piiripunktid

Austria

HZA Feldkirch, HZA Graz, Nickelsdorf, Spielfeld, HZA Wien, ZA Wels, ZA Kledering, ZA

Flughafen Wien, HZA Salzburg, ZA Klingenbach/Zweigstelle

Sopron, ZA Karawankentunnel, ZA Villach

Poola

Bezledy – Warmińsko – Mazurskie – maantee piiripunkt

Kuźnica Białostocka – Podlaskie – maantee piiripunkt

Bobrowniki – Podlaskie – maantee piiripunkt

Koroszczyn – Lubelskie – maantee piiripunkt

Dorohusk – Lubelskie – maantee ja raudtee piiripunkt

Gdynia – Pomorskie – meresadama piiripunkt

Gdańsk – Pomorskie – meresadama piiripunkt

Medyka-Przemyśl – Podkarpackie – raudtee piiripunkt

Medyka – Podkarpackie – maantee piiripunkt

Korczowa – Podkarpackie – maantee piiripunkt

Jasionka – Podkarpackie – lennujaama piiripunkt

Szczecin – Zachodnio – Pomorskie – meresadama piiripunkt

Świnoujście – Zachodnio – Pomorskie – meresadama piiripunkt

Kołobrzeg – Zachodnio – Pomorskie – meresadama piiripunkt

Portugal

Lissabon, Leixões

Sloveenia

Obrežje – maantee piiripunkt

Koper – sadama piiripunkt

Dobova – raudtee piiripunkt

Brnik (lennujaam)

Jelšane (maantee)

Ljubljana (raudtee ja maantee)

Sežana (raudtee ja maantee)

Slovakkia

Vyšné Nemecké – maantee, Čierna nad Tisou – raudtee

Soome

Kõik Soome tolliasutused.

Rootsi

Göteborg, Stockholm, Helsingborg, Landvetter, Arlanda, Norrköping

Ühendkuningriik

Belfast, Dover, Felixstowe, Gatwicki lennujaam, Goole, Grimsby, Harwich, Heathrow` lennujaam, Hull, Immingham, Ipswich, Leith, Liverpool, London (sealhulgas Tilbury, Thamesport ja Sheerness), Manchesteri lennujaam, Manchesteri konteineribaas, Manchesteri rahvusvaheline kaubajaam, Manchester (sealhulgas Ellesmere Port), Middlesborough, Southampton.

---

| 3.2.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 30/19 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 30/19

---

KOMISJONI OTSUS,

28. jaanuar 2005,

millega muudetakse otsust 2003/71/EÜ seoses kehtivusajaga

(teatavaks tehtud numbri K(2005) 186 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2005/86/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 15. juuli 1991. aasta direktiivi 91/496/EMÜ, millega nähakse ette kolmandatest riikidest saabuvate loomade veterinaarkontrolli korraldamise põhimõtted ning muudetakse direktiive 89/662/EMÜ, 90/425/EMÜ ja 90/675/EMÜ, (1) eriti selle artikli 18 lõiget 7,

võttes arvesse nõukogu 18. detsembri 1997. aasta direktiivi 97/78/EÜ, milles sätestatakse kolmandatest riikidest ühendusse toodavate toodete veterinaarkontrolli põhimõtted, (2) eriti selle artikli 22 lõiget 6,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Lõhe nakkava aneemia (ISA) esinemise tõttu Fääri saartel võeti vastu komisjoni 29. jaanuari 2003. aasta otsus 2003/71/EÜ teatavate kaitsemeetmete kohta seoses lõhe nakkava aneemiaga Fääri saartel. (3) |
| --- | --- |

(1)

Lõhe nakkava aneemia (ISA) esinemise tõttu Fääri saartel võeti vastu komisjoni 29. jaanuari 2003. aasta otsus 2003/71/EÜ teatavate kaitsemeetmete kohta seoses lõhe nakkava aneemiaga Fääri saartel. (3)

| (2) | Vaatamata võetud meetmetele teatasid Fääri saared komisjonile 2004. aastal uutest ISA puhangutest. |
| --- | --- |

(2)

Vaatamata võetud meetmetele teatasid Fääri saared komisjonile 2004. aastal uutest ISA puhangutest.

| (3) | Fääri saared on esitanud EL–Fääri saarte kokkuleppe (4) alusel moodustatud veterinaariaalasele töörühmale situatsiooniplaani vastavalt nõukogu 24. juuni 1993. aasta direktiivi 93/53/EMÜ (millega kehtestatakse minimaalsed ühenduse meetmed teatavate kalahaiguste tõrjeks) (5) artiklile 15. Situatsiooniplaan hõlmab kõrvaldamiskava vastavalt direktiivi 93/53/EMÜ artiklile 6. Töörühm on kiitnud heaks 2004. aasta septembris esitatud situatsiooniplaani ja vaktsineerimiskorra ning kõrvaldamiskava. |
| --- | --- |

(3)

Fääri saared on esitanud EL–Fääri saarte kokkuleppe (4) alusel moodustatud veterinaariaalasele töörühmale situatsiooniplaani vastavalt nõukogu 24. juuni 1993. aasta direktiivi 93/53/EMÜ (millega kehtestatakse minimaalsed ühenduse meetmed teatavate kalahaiguste tõrjeks) (5) artiklile 15. Situatsiooniplaan hõlmab kõrvaldamiskava vastavalt direktiivi 93/53/EMÜ artiklile 6. Töörühm on kiitnud heaks 2004. aasta septembris esitatud situatsiooniplaani ja vaktsineerimiskorra ning kõrvaldamiskava.

| (4) | Pidades silmas haiguse olukorda Fääri saartel ning vaktsineerimist hõlmava kontrollistrateegia rakendamist, tuleks otsusega 2003/71/EÜ ettenähtud kaitsemeetmeid kohaldada seni, kuni kohaldatakse vaktsineerimisi. Vaktsineerimine jääb eeldatavasti vähemalt kahe järgmise aasta jooksul kontrollistrateegiaks. |
| --- | --- |

(4)

Pidades silmas haiguse olukorda Fääri saartel ning vaktsineerimist hõlmava kontrollistrateegia rakendamist, tuleks otsusega 2003/71/EÜ ettenähtud kaitsemeetmeid kohaldada seni, kuni kohaldatakse vaktsineerimisi. Vaktsineerimine jääb eeldatavasti vähemalt kahe järgmise aasta jooksul kontrollistrateegiaks.

| (5) | Seepärast tuleks otsust 2003/71/EÜ muuta, et pikendada selle kehtivusaega. |
| --- | --- |

(5)

Seepärast tuleks otsust 2003/71/EÜ muuta, et pikendada selle kehtivusaega.

| (6) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse 2003/71/EÜ artiklis 6 asendatakse kuupäev “31. jaanuar 2005” kuupäevaga “31. jaanuar 2007”.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 28. jaanuar 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Markos KYPRIANOU

---

(1)  EÜT L 268, 24.9.1991, lk 56. Direktiivi on viimati muudetud 2003. aasta ühinemisaktiga.

1

(2)  EÜT L 24, 30.1.1998, lk 9. Direktiivi on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 882/2004 (ELT L 165, 30.4.2004, lk 1).

2

(3)  EÜT L 26, 31.1.2003, lk 80. Otsust on viimati muudetud otsusega 2004/160/EÜ (ELT L 50, 20.2.2004, lk 65).

3

(4)  EÜT L 53, 22.2.1997, lk 2.

4

(5)  EÜT L 175, 19.7.1993, lk 23. Direktiivi on viimati muudetud 2003. aasta ühinemisaktiga.

5

---

| 3.2.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 30/20 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 30/20

---

KOMISJONI OTSUS,

2. veebruar 2005,

millega lubatakse Rootsil kasutada veisekarja statistiliste vaatluste asemel Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1760/2000 I jaotises sätestatud süsteemi

(teatavaks tehtud numbri K(2005) 194 all)

(Autentne on üksnes rootsikeelne tekst)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2005/87/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võtte arvesse nõukogu 1. juuni 1993. aasta direktiivi 93/24/EMÜ veisekasvatuse statistiliste vaatluste kohta, (1) eelkõige selle artikli 1 lõikeid 2 ja 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1760/2000 (2) I jaotises on sätestatud veiste identifitseerimise ja registreerimise süsteem. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1760/2000 (2) I jaotises on sätestatud veiste identifitseerimise ja registreerimise süsteem.

| (2) | Komisjoni otsusega 1999/693/EÜ (3) tunnistati veiseid käsitlev Rootsi andmebaas täielikult kasutuskõlblikuks. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni otsusega 1999/693/EÜ (3) tunnistati veiseid käsitlev Rootsi andmebaas täielikult kasutuskõlblikuks.

| (3) | Vastavalt direktiivi 93/24/EMÜ sätetele võidakse liikmesriikide taotlusel neil lubada kasutada statistiliste vaatluste asemel halduslikke teabeallikaid, juhul kui need vastavad nimetatud direktiivi nõuetele. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt direktiivi 93/24/EMÜ sätetele võidakse liikmesriikide taotlusel neil lubada kasutada statistiliste vaatluste asemel halduslikke teabeallikaid, juhul kui need vastavad nimetatud direktiivi nõuetele.

| (4) | 29. oktoobril 2003. aastal esitatud taotluse lisana edastas Rootsi määruse (EÜ) nr 1760/2000 I jaotises nimetatud andmebaasi struktuuri ja ajakohastamist ning statistiliste andmete väljaarvutamist tutvustava tehnilise dokumentatsiooni. |
| --- | --- |

(4)

29. oktoobril 2003. aastal esitatud taotluse lisana edastas Rootsi määruse (EÜ) nr 1760/2000 I jaotises nimetatud andmebaasi struktuuri ja ajakohastamist ning statistiliste andmete väljaarvutamist tutvustava tehnilise dokumentatsiooni.

| (5) | Eelkõige esitas Rootsi meetodid, kuidas arvutada välja statistilised andmed direktiivi 93/24/EMÜ artikli 3 lõigus 1 nimetatud kategooriate kohta, mis ei ole määruse (EÜ) nr 1760/2000 I jaotises nimetatud andmebaasis otseselt välja toodud. Rootsi peab võtma asjakohased meetmed, et tagada nende arvutusmeetoditega statistiliste andmete täpsus. |
| --- | --- |

(5)

Eelkõige esitas Rootsi meetodid, kuidas arvutada välja statistilised andmed direktiivi 93/24/EMÜ artikli 3 lõigus 1 nimetatud kategooriate kohta, mis ei ole määruse (EÜ) nr 1760/2000 I jaotises nimetatud andmebaasis otseselt välja toodud. Rootsi peab võtma asjakohased meetmed, et tagada nende arvutusmeetoditega statistiliste andmete täpsus.

| (6) | Pärast Rootsi ametivõimude esitatud tehnilise dokumentatsiooni läbivaatamist tõdetakse, et taotlus tuleks rahuldada. |
| --- | --- |

(6)

Pärast Rootsi ametivõimude esitatud tehnilise dokumentatsiooni läbivaatamist tõdetakse, et taotlus tuleks rahuldada.

| (7) | Käesolev otsus on kooskõlas nõukogu otsusega 72/279/EMÜ (4) asutatud alalise põllumajandusstatistika komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesolev otsus on kooskõlas nõukogu otsusega 72/279/EMÜ (4) asutatud alalise põllumajandusstatistika komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Rootsil lubatakse direktiivi 93/24/EMÜ nõuete täitmiseks vajalike statistiliste andmete saamiseks kasutada nimetatud direktiivis ettenähtud veisekarja statistiliste vaatluste asemel määruse (EÜ) nr 1760/2000 I jaotises nimetatud veiste identifitseerimise ja registreerimise süsteemi.

Artikkel 2

Juhul kui artiklis 1 nimetatud süsteem ei ole enam sobiv või kui selle sisu ei võimalda enam saada usaldusväärseid statistilisi andmeid veiste kohta üldiselt või mõnede kategooriate kohta, võtab Rootsi veisekarja või asjaomaste kategooriate hindamiseks uuesti kasutusele statistiliste vaatluste süsteemi.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud Rootsi Kuningriigile.

Brüssel, 2. veebruar 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Joaquín ALMUNIA

---

(1)  EÜT L 149, 21.6.1993, lk 5. Direktiivi on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1).

1

(2)  EÜT L 204, 11.8.2000, lk 1. Määrust on viimati muudetud 2003. aasta ühinemisaktiga.

2

(3)  EÜT L 273, 23.10.1999, lk 14.

3

(4)  EÜT L 179, 7.8.1972, lk 1.

4

---

Euroopa Keskpank

| 3.2.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 30/21 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 30/21

---

EUROOPA KESKPANGA SUUNIS,

21. jaanuar 2005,

millega muudetakse suunist EKP/2001/3 üleeuroopalise automatiseeritud reaalajalise brutoarvelduste kiirülekandesüsteemi (TARGET) kohta

(EKP/2005/1)

(2005/88/EÜ)

EUROOPA KESKPANGA NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eelkõige artikli 105 lõike 2 esimest ja neljandat taanet,

võttes arvesse Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja, eelkõige selle artikleid 3.1, 12.1, 14.3, 17, 18 ja 22,

ning arvestades järgmist:

| (1) | 24. oktoobril 2002 märkis Euroopa Keskpanga nõukogu lisaks sidussüsteemile ära mitmed võimalused, mis võimaldavad keskpankadel TARGETiga liituda. Seetõttu otsustati, et pärast 10 uue liikmesriigi liitumist ELiga 1. mail 2004 antakse nende liikmesriikide keskpankadele TARGETiga liitumise osas õigused ja kohustused, mis vastavad teistele keskpankadele kehtivatele võimalustele. Seetõttu tuleb muuta suunist EKP/2001/3 üleeuroopalise automatiseeritud reaalajalise brutoarvelduste kiirülekandesüsteemi (TARGET) kohta. (1) |
| --- | --- |

(1)

24. oktoobril 2002 märkis Euroopa Keskpanga nõukogu lisaks sidussüsteemile ära mitmed võimalused, mis võimaldavad keskpankadel TARGETiga liituda. Seetõttu otsustati, et pärast 10 uue liikmesriigi liitumist ELiga 1. mail 2004 antakse nende liikmesriikide keskpankadele TARGETiga liitumise osas õigused ja kohustused, mis vastavad teistele keskpankadele kehtivatele võimalustele. Seetõttu tuleb muuta suunist EKP/2001/3 üleeuroopalise automatiseeritud reaalajalise brutoarvelduste kiirülekandesüsteemi (TARGET) kohta. (1)

| (2) | Vajalik on täiendav väike muudatus suunises EKP/2001/3, et kajastada TARGETis osalejate juurdepääsu osas kehtivat tava. |
| --- | --- |

(2)

Vajalik on täiendav väike muudatus suunises EKP/2001/3, et kajastada TARGETis osalejate juurdepääsu osas kehtivat tava.

| (3) | Vastavalt põhikirja artiklitele 12.1 ja 14.3 moodustavad EKP suunised ühenduse õiguse lahutamatu osa, |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt põhikirja artiklitele 12.1 ja 14.3 moodustavad EKP suunised ühenduse õiguse lahutamatu osa,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA SUUNISE:

Artikkel 1

Suunist EKP/2001/3 muudetakse järgmiselt.

| 1. | Artiklit 1 muudetakse järgmiselt:






  a) | tähestiku järjekorras lisatakse järgmised mõisted:
  “ühendatud RKP – RKP, kelle reaalajaline brutoarvelduste süsteem on ühendatud TARGETiga teenust osutava RKP kaudu,

  mitteosalev liikmesriik – EL liikmesriik, kes kooskõlas asutamislepinguga ei ole kasutusele võtnud ühisraha,

  teenust osutav RKP – RKP: i) kelle reaalajaline brutoarvelduste süsteem on ühendatud TARGETiga sidussüsteemi kaudu; ja ii) kes osutab ühendatud RKP–le piiriüleste maksete töötlemise teenuseid TARGETis, mis on seega kahepoolne liide,”; |
| --- | --- | --- |

1.

Artiklit 1 muudetakse järgmiselt:

a)

tähestiku järjekorras lisatakse järgmised mõisted:

“ühendatud RKP – RKP, kelle reaalajaline brutoarvelduste süsteem on ühendatud TARGETiga teenust osutava RKP kaudu,

mitteosalev liikmesriik – EL liikmesriik, kes kooskõlas asutamislepinguga ei ole kasutusele võtnud ühisraha,

teenust osutav RKP – RKP: i) kelle reaalajaline brutoarvelduste süsteem on ühendatud TARGETiga sidussüsteemi kaudu; ja ii) kes osutab ühendatud RKP–le piiriüleste maksete töötlemise teenuseid TARGETis, mis on seega kahepoolne liide,”;

| b) | EMP mõiste asendatakse järgmisega:
  “EMP – Euroopa Majanduspiirkond, mis on määratletud 2. mail 1992. aastal Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning Euroopa Vabakaubandusühenduse liikmesriikide vahel sõlmitud Euroopa Majanduspiirkonna lepingus koos selle muudatustega,”; |
| --- | --- |

b)

EMP mõiste asendatakse järgmisega:

“EMP – Euroopa Majanduspiirkond, mis on määratletud 2. mail 1992. aastal Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning Euroopa Vabakaubandusühenduse liikmesriikide vahel sõlmitud Euroopa Majanduspiirkonna lepingus koos selle muudatustega,”;

| c) | mõiste “lõplikkus” või “lõplik” asendatakse järgmisega:
  “lõplikkus või lõplik – maksekorralduse täitmise tagasivõtmatus, pöördumatus või tühistamatus ühendatud RKP, saatva RKP/EKP, saatva osaleja või mis tahes kolmanda isiku poolt, isegi mitte osaleja suhtes algatatud pankrotimenetluse korral; erandiks on maksekorraldus(t)es või selle/nende aluseks olnud tehingu(te)s esinevad kriminaalkuritegudest või pettustest tulenevad rikkumised (kusjuures maksejõuetuse korral loetakse kahtlusperioodil pettusteks ka soodustusi ja tavapärasest väiksema väärtusega tehinguid) tingimusel, et otsuse teeb pädev kohus või muu pädev vaidluste lahendamise organ üksikjuhtude kaupa, ning veast tulenevad rikkumised,”; |
| --- | --- |

c)

mõiste “lõplikkus” või “lõplik” asendatakse järgmisega:

“lõplikkus või lõplik – maksekorralduse täitmise tagasivõtmatus, pöördumatus või tühistamatus ühendatud RKP, saatva RKP/EKP, saatva osaleja või mis tahes kolmanda isiku poolt, isegi mitte osaleja suhtes algatatud pankrotimenetluse korral; erandiks on maksekorraldus(t)es või selle/nende aluseks olnud tehingu(te)s esinevad kriminaalkuritegudest või pettustest tulenevad rikkumised (kusjuures maksejõuetuse korral loetakse kahtlusperioodil pettusteks ka soodustusi ja tavapärasest väiksema väärtusega tehinguid) tingimusel, et otsuse teeb pädev kohus või muu pädev vaidluste lahendamise organ üksikjuhtude kaupa, ning veast tulenevad rikkumised,”;

| d) | mõiste “riikide keskpankade vahelised kontod” asendatakse järgmisega:
  “riikide keskpankade vahelised kontod – kontod, mille riikide keskpangad ja EKP üksteise jaoks oma raamatupidamises avavad piiriüleste TARGET-maksete teostamiseks, ilma käesoleva suunise artiklit 4a piiramata. Iga sellist riikide keskpankade vahelist kontot peetakse EKP või selle riigi keskpanga kasuks, mille nimele see avati,”; |
| --- | --- |

d)

mõiste “riikide keskpankade vahelised kontod” asendatakse järgmisega:

“riikide keskpankade vahelised kontod – kontod, mille riikide keskpangad ja EKP üksteise jaoks oma raamatupidamises avavad piiriüleste TARGET-maksete teostamiseks, ilma käesoleva suunise artiklit 4a piiramata. Iga sellist riikide keskpankade vahelist kontot peetakse EKP või selle riigi keskpanga kasuks, mille nimele see avati,”;

| e) | mõiste “riigi reaalajalise brutoarveldussüsteemi talitlushäire” või “TARGETi talitlushäire” või “talitlushäire” asendatakse järgmisega:
  “riigi reaalajalise brutoarveldussüsteemi talitlushäire või TARGETi talitlushäire või talitlushäire – tehnilised raskused, puudused või rikked mis tahes riigi reaalajalise brutoarveldussüsteemi või EKP maksesüsteemi tehnilises infrastruktuuris ja/või arvutisüsteemides või sidussüsteemide arvutivõrguühendustes või kahepoolses liites, või mis tahes muud riigi reaalajalise brutoarveldussüsteemi, EKP maksesüsteemi, ühendussüsteemidega või kahepoolse ühendusega seotud ilmingud, mis teevad võimatuks maksekorralduste töötlemise ja täitmise TARGETis samal päeval. Sama mõiste hõlmab ka juhtumeid, mil talitlushäire ilmneb korraga enam kui ühes riigi reaalajalises brutoarveldussüsteemis (näiteks tulenevalt võrguteenuse pakkujaga seotud rikkest),”; |
| --- | --- |

e)

mõiste “riigi reaalajalise brutoarveldussüsteemi talitlushäire” või “TARGETi talitlushäire” või “talitlushäire” asendatakse järgmisega:

“riigi reaalajalise brutoarveldussüsteemi talitlushäire või TARGETi talitlushäire või talitlushäire – tehnilised raskused, puudused või rikked mis tahes riigi reaalajalise brutoarveldussüsteemi või EKP maksesüsteemi tehnilises infrastruktuuris ja/või arvutisüsteemides või sidussüsteemide arvutivõrguühendustes või kahepoolses liites, või mis tahes muud riigi reaalajalise brutoarveldussüsteemi, EKP maksesüsteemi, ühendussüsteemidega või kahepoolse ühendusega seotud ilmingud, mis teevad võimatuks maksekorralduste töötlemise ja täitmise TARGETis samal päeval. Sama mõiste hõlmab ka juhtumeid, mil talitlushäire ilmneb korraga enam kui ühes riigi reaalajalises brutoarveldussüsteemis (näiteks tulenevalt võrguteenuse pakkujaga seotud rikkest),”;

| f) | mõiste “püsivahendid” asendatakse järgmisega:
  “püsivahendid – eurosüsteemi poolt pakutud laenamise võimalus ja hoiustamisvõimalus.” |
| --- | --- |

f)

mõiste “püsivahendid” asendatakse järgmisega:

“püsivahendid – eurosüsteemi poolt pakutud laenamise võimalus ja hoiustamisvõimalus.”

| 2. | Artikkel 2 asendatakse järgmisega:
  “Artikkel 2
  TARGETi kirjeldus
  1.   Euro puhul kasutatakse reaalajalise brutoarveldussüsteemina üleeuroopalist automatiseeritud brutoarvelduste reaalajalist kiirsüsteemi. TARGET koosneb riikide reaalajalistest brutoarveldussüsteemidest, EKP maksesüsteemist ja sidussüsteemist. Reaalajalised brutoarveldussüsteemid võivad ühineda TARGETiga sidussüsteemi või kahepoolse liite kaudu.
  2.   Mitteosalevate liikmesriikide reaalajalised brutoarveldussüsteemid võivad TARGETiga liituda, kui need reaalajalised brutoarveldussüsteemid vastavad artiklis 3 sätestatud miinimumnõuetele ja saavad paralleelselt oma siseriikliku vääringuga töödelda eurot. TARGETiga mis tahes liitumise eelduseks mitteosaleva liikmesriigi poolt on leping, milles asjaomaste riikide keskpangad lepivad kokku järgida käesolevas suunises TARGETi jaoks sätestatud reegleid ja korda (arvestades vajadusel spetsifikatsioone ja muudatusi, millele sellises lepingus osutatakse).” |
| --- | --- |

2.

Artikkel 2 asendatakse järgmisega:

“Artikkel 2

TARGETi kirjeldus

1.   Euro puhul kasutatakse reaalajalise brutoarveldussüsteemina üleeuroopalist automatiseeritud brutoarvelduste reaalajalist kiirsüsteemi. TARGET koosneb riikide reaalajalistest brutoarveldussüsteemidest, EKP maksesüsteemist ja sidussüsteemist. Reaalajalised brutoarveldussüsteemid võivad ühineda TARGETiga sidussüsteemi või kahepoolse liite kaudu.

2.   Mitteosalevate liikmesriikide reaalajalised brutoarveldussüsteemid võivad TARGETiga liituda, kui need reaalajalised brutoarveldussüsteemid vastavad artiklis 3 sätestatud miinimumnõuetele ja saavad paralleelselt oma siseriikliku vääringuga töödelda eurot. TARGETiga mis tahes liitumise eelduseks mitteosaleva liikmesriigi poolt on leping, milles asjaomaste riikide keskpangad lepivad kokku järgida käesolevas suunises TARGETi jaoks sätestatud reegleid ja korda (arvestades vajadusel spetsifikatsioone ja muudatusi, millele sellises lepingus osutatakse).”

| 3. | Artiklit 3 muudetakse järgmiselt:






  a) | lisatakse järgmine lõike a punkti 1 alapunkt v:






  “v) | ELis asutatud keskpangad, kelle reaalajalised brutoarveldussüsteemid ei ole TARGETiga ühendatud.”; |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Artiklit 3 muudetakse järgmiselt:

a)

lisatakse järgmine lõike a punkti 1 alapunkt v:

“v)

ELis asutatud keskpangad, kelle reaalajalised brutoarveldussüsteemid ei ole TARGETiga ühendatud.”;

| b) | lõige b asendatakse järgmisega:






  “b) | Valuutaühik
  Kõik piiriülesed maksed peavad olema eurodes. ”; |
| --- | --- | --- |

b)

lõige b asendatakse järgmisega:

“b)

Valuutaühik

Kõik piiriülesed maksed peavad olema eurodes. ”;

| c) | lõike c punkt 3 asendatakse järgmisega:






  “3. | Kõikidele TARGETi kaudu tehtavatele piiriülestele maksetele kohaldatakse EKP nõukogu poolt kehtestatud ja III lisas märgitud ühtset hinda.”; |
| --- | --- | --- |

c)

lõike c punkt 3 asendatakse järgmisega:

“3.

Kõikidele TARGETi kaudu tehtavatele piiriülestele maksetele kohaldatakse EKP nõukogu poolt kehtestatud ja III lisas märgitud ühtset hinda.”;

| d) | lõike f punkt 3 asendatakse järgmisega:






  “3. | Päevakrediiti antakse piisava tagatise vastu. Nõuetele vastavaks tagatiseks on samad varad ja vahendid, mis on tagatisena ette nähtud rahapoliitiliste toimingute puhuks, ning nende suhtes kohaldatakse samu hindamis- ja riskiohjamisreegleid. Kui välja arvata artikli 3 lõike a punkti 1 alapunktides i ja ii viidatud rahandusministeeriumid ja avaliku sektori asutused, ei tohi riigi keskpank tagatisena aktsepteerida võlakohustusi, mis on emiteeritud või tagatud osaleja poolt või mõne üksuse poolt, kellega osapoolel on märkimisväärne seos, vastavalt määratlusele direktiivi 2000/12/EÜ artikli 1 lõikes 26 ning nagu kohaldatakse rahapoliitiliste tehingute puhul.
  Kõikide mitteosalevate liikmesriikide keskpangad, mille reaalajalised brutoarveldussüsteemid on ühendatud TARGETiga vastavalt artikli 2 lõikele 2, võivad koostada ja pidada nõuetekohaste varade nimekirja, mida TARGETiga ühendatud reaalajalistes brutoarveldussüsteemides osalevad asutused võivad kasutada tagatisena riigi keskpankade poolt eurodes antavate krediitide vastu, kui vastavasse nimekirja kantud varad vastavad samadele kvaliteedistandarditele ning nende suhtes kohaldatakse samu hindamis- ja riskiohjamisreegleid, nagu on ette nähtud rahapoliitiliste toimingute puhul aktsepteeritavatele tagatistele. Asjaomane riigi keskpank peab esitama vastava nõuetekohase varade nimekirja eelnevalt EKP-le kinnitamiseks.” |
| --- | --- | --- |

d)

lõike f punkt 3 asendatakse järgmisega:

“3.

Päevakrediiti antakse piisava tagatise vastu. Nõuetele vastavaks tagatiseks on samad varad ja vahendid, mis on tagatisena ette nähtud rahapoliitiliste toimingute puhuks, ning nende suhtes kohaldatakse samu hindamis- ja riskiohjamisreegleid. Kui välja arvata artikli 3 lõike a punkti 1 alapunktides i ja ii viidatud rahandusministeeriumid ja avaliku sektori asutused, ei tohi riigi keskpank tagatisena aktsepteerida võlakohustusi, mis on emiteeritud või tagatud osaleja poolt või mõne üksuse poolt, kellega osapoolel on märkimisväärne seos, vastavalt määratlusele direktiivi 2000/12/EÜ artikli 1 lõikes 26 ning nagu kohaldatakse rahapoliitiliste tehingute puhul.

Kõikide mitteosalevate liikmesriikide keskpangad, mille reaalajalised brutoarveldussüsteemid on ühendatud TARGETiga vastavalt artikli 2 lõikele 2, võivad koostada ja pidada nõuetekohaste varade nimekirja, mida TARGETiga ühendatud reaalajalistes brutoarveldussüsteemides osalevad asutused võivad kasutada tagatisena riigi keskpankade poolt eurodes antavate krediitide vastu, kui vastavasse nimekirja kantud varad vastavad samadele kvaliteedistandarditele ning nende suhtes kohaldatakse samu hindamis- ja riskiohjamisreegleid, nagu on ette nähtud rahapoliitiliste toimingute puhul aktsepteeritavatele tagatistele. Asjaomane riigi keskpank peab esitama vastava nõuetekohase varade nimekirja eelnevalt EKP-le kinnitamiseks.”

| 4. | Artiklit 4 muudetakse järgmiselt:






  a) | pealkiri asendatakse järgmisega:
  “Sidussüsteemi kaudu tehtud piirüleste maksete kord”; |
| --- | --- | --- |

4.

Artiklit 4 muudetakse järgmiselt:

a)

pealkiri asendatakse järgmisega:

“Sidussüsteemi kaudu tehtud piirüleste maksete kord”;

| b) | sissejuhatav lõik asendatakse järgmisega:
  “Sidussüsteemide kaudu tehtavate piiriüleste maksete korra suhtes kohaldatakse käesoleva artikli sätteid.”; |
| --- | --- |

b)

sissejuhatav lõik asendatakse järgmisega:

“Sidussüsteemide kaudu tehtavate piiriüleste maksete korra suhtes kohaldatakse käesoleva artikli sätteid.”;

| c) | lõike b punkt 3 asendatakse järgmisega:






  “3. | Kõiki riikide keskpankade vahelisi kontosid peetakse eurodes.” |
| --- | --- | --- |

c)

lõike b punkt 3 asendatakse järgmisega:

“3.

Kõiki riikide keskpankade vahelisi kontosid peetakse eurodes.”

| 5. | Lisatakse järgmine artikkel 4a:
  “Artikkel 4a
  Teenust osutava RKP kaudu teostatud piiriüleste maksete kord
  Käesoleva artikli sätteid kohaldatakse kahepoolse liite kaudu tehtud või tehtavate piiriüleste maksete korra suhtes.






  a) | Liite kirjeldus | Kahepoolse liite kaudu piiriülese makse teostamisel:






  — | teenust osutavat RKPd loetakse kas vastuvõtvaks või saatvaks RKPks kohustuste ja vastutuse osas, mis seonduvad piiriülese makse töötlemisega sidussüsteemi kaudu, saatva või vastuvõtva RKP/EKP ees, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

5.

Lisatakse järgmine artikkel 4a:

“Artikkel 4a

Teenust osutava RKP kaudu teostatud piiriüleste maksete kord

Käesoleva artikli sätteid kohaldatakse kahepoolse liite kaudu tehtud või tehtavate piiriüleste maksete korra suhtes.

a)

Liite kirjeldus

Kahepoolse liite kaudu piiriülese makse teostamisel:

—

teenust osutavat RKPd loetakse kas vastuvõtvaks või saatvaks RKPks kohustuste ja vastutuse osas, mis seonduvad piiriülese makse töötlemisega sidussüsteemi kaudu, saatva või vastuvõtva RKP/EKP ees,

| — | ühendatud RKPd loetakse kas vastuvõtvaks või saatvaks RKPks kohustuste ja vastutuse osas, mis seonduvad vastuvõtva/saatva osaleja reaalajalise brutoarvelduste konto krediteerimise/debiteerimisega. |
| --- | --- |

—

ühendatud RKPd loetakse kas vastuvõtvaks või saatvaks RKPks kohustuste ja vastutuse osas, mis seonduvad vastuvõtva/saatva osaleja reaalajalise brutoarvelduste konto krediteerimise/debiteerimisega.

| b) | Ühendatud RKP konto avamine ja kasutamine






  1. | Teenust osutav RKP avab oma raamatupidamises ühendatud RKP jaoks eurokonto. |
| --- | --- | --- |

b)

Ühendatud RKP konto avamine ja kasutamine

1.

Teenust osutav RKP avab oma raamatupidamises ühendatud RKP jaoks eurokonto.

| 2. | Teenust osutav RKP annab ühendatud RKP–le piiramatu tagatiseta krediidivõimaluse. |
| --- | --- |

2.

Teenust osutav RKP annab ühendatud RKP–le piiramatu tagatiseta krediidivõimaluse.

| 3. | Ühendatud RKP reaalajalises brutoarveldussüsteemis osaleja poolt algatatud piiriüleste maksete teostamiseks debiteerib teenust osutav RKP ühendatud RKP kontot ja krediteerib teenust osutava RKP osaleja reaalajalise brutoarveldussüsteemi kontot või krediteerib vastuvõtva RKP/EKP sisekontot teenust osutava RKP juures. Ühendatud RKP reaalajalises brutoarveldussüsteemis osaleja jaoks piiriülese makse teostamiseks debiteerib teenust osutav RKP saatva RKP/EKP sisekontot või debiteerib teenust osutava RKP osaleja reaalajalist brutoarvelduskontot ja krediteerib ühendatud RKP kontot. |
| --- | --- |

3.

Ühendatud RKP reaalajalises brutoarveldussüsteemis osaleja poolt algatatud piiriüleste maksete teostamiseks debiteerib teenust osutav RKP ühendatud RKP kontot ja krediteerib teenust osutava RKP osaleja reaalajalise brutoarveldussüsteemi kontot või krediteerib vastuvõtva RKP/EKP sisekontot teenust osutava RKP juures. Ühendatud RKP reaalajalises brutoarveldussüsteemis osaleja jaoks piiriülese makse teostamiseks debiteerib teenust osutav RKP saatva RKP/EKP sisekontot või debiteerib teenust osutava RKP osaleja reaalajalist brutoarvelduskontot ja krediteerib ühendatud RKP kontot.

| c) | Teenust osutava RKP ja ühendatud RKP kohustused ja vastutus






  1. | Kontrollimine






  a) | Oma andmevahetuse süntaksi ja õigsuse eest vastutavad nii ühendatud RKP kui teenust osutav RKP ja nad peavad kokku leppima vastava andmete suhtes kohaldatava standardi osas. |
| --- | --- | --- | --- |

c)

Teenust osutava RKP ja ühendatud RKP kohustused ja vastutus

1.

Kontrollimine

a)

Oma andmevahetuse süntaksi ja õigsuse eest vastutavad nii ühendatud RKP kui teenust osutav RKP ja nad peavad kokku leppima vastava andmete suhtes kohaldatava standardi osas.

| b) | Ühendatud RKP-lt maksekorralduse saamisel kontrollib teenust osutav RKP viivitamata kõiki kohaseks töötlemiseks vajalikke maksekorralduse üksikasju. Juhul kui teenust osutav RKP leiab maksekorralduse tagasilükkamiseks süntaksi vigu või muid põhjusi, jätab ta vastava makse teostamata ja käsitleb andmeid ja maksekorraldust kooskõlas teenust osutava RKP ja ühendatud RKP vahel kokku lepitud erireeglitega. |
| --- | --- |

b)

Ühendatud RKP-lt maksekorralduse saamisel kontrollib teenust osutav RKP viivitamata kõiki kohaseks töötlemiseks vajalikke maksekorralduse üksikasju. Juhul kui teenust osutav RKP leiab maksekorralduse tagasilükkamiseks süntaksi vigu või muid põhjusi, jätab ta vastava makse teostamata ja käsitleb andmeid ja maksekorraldust kooskõlas teenust osutava RKP ja ühendatud RKP vahel kokku lepitud erireeglitega.

| 2. | Arveldamine






  a) | Ühendatud RKP reaalajalises brutoarveldussüsteemis osaleja poolt algatatud piiriülese makse teostamiseks debiteerib ühendatud RKP oma osaleja kontot ja esitab teenust osutavale RKP-le maksekorralduse kooskõlas ühendatud RKP ja teenust osutava RKP vahel kokku lepitud tingimustega. |
| --- | --- | --- |

2.

Arveldamine

a)

Ühendatud RKP reaalajalises brutoarveldussüsteemis osaleja poolt algatatud piiriülese makse teostamiseks debiteerib ühendatud RKP oma osaleja kontot ja esitab teenust osutavale RKP-le maksekorralduse kooskõlas ühendatud RKP ja teenust osutava RKP vahel kokku lepitud tingimustega.

| b) | Kui teenust osutav RKP on kontrollinud artikli 4a lõike c punkti 1 alapunktiga b kooskõlas esitatud maksekorralduse kehtivust, peab teenust osutav RKP viivitamata:






  i) | debiteerima ühendatud RKP kontot ja |
| --- | --- | --- |

b)

Kui teenust osutav RKP on kontrollinud artikli 4a lõike c punkti 1 alapunktiga b kooskõlas esitatud maksekorralduse kehtivust, peab teenust osutav RKP viivitamata:

i)

debiteerima ühendatud RKP kontot ja

| ii) | saatma ühendatud RKP-le positiivse kinnituse. |
| --- | --- |

ii)

saatma ühendatud RKP-le positiivse kinnituse.

| c) | Ühendatud RKP konto debiteerimisel peab teenust osutav RKP viivitamata krediteerima oma riigisiseses reaalajalises brutoarveldussüsteemis osaleja reaalajalist brutoarvelduskontot või töötlema makse sidussüsteemi kaudu kooskõlas artikliga 4. Kui teenust osutav RKP saab vastuvõtvalt RKP-lt/EKP-lt positiivse või negatiivse kinnituse, peab ta selle edastama ühendatud RKP-le. |
| --- | --- |

c)

Ühendatud RKP konto debiteerimisel peab teenust osutav RKP viivitamata krediteerima oma riigisiseses reaalajalises brutoarveldussüsteemis osaleja reaalajalist brutoarvelduskontot või töötlema makse sidussüsteemi kaudu kooskõlas artikliga 4. Kui teenust osutav RKP saab vastuvõtvalt RKP-lt/EKP-lt positiivse või negatiivse kinnituse, peab ta selle edastama ühendatud RKP-le.

| d) | Teenust osutava RKP reaalajalises brutoarveldussüsteemis osaleja poolt algatatud piiriülese makse saatmiseks ühendatud RKP reaalajalises brutoarveldussüsteemis osalejale, krediteerib teenust osutav RKP ühendatud RKP kontot maksekorralduse kättesaamisel viivitamata. Seejärel krediteerib ühendatud RKP viivitamata ühendatud RKP reaalajalises brutoarveldussüsteemis osaleja kontot. |
| --- | --- |

d)

Teenust osutava RKP reaalajalises brutoarveldussüsteemis osaleja poolt algatatud piiriülese makse saatmiseks ühendatud RKP reaalajalises brutoarveldussüsteemis osalejale, krediteerib teenust osutav RKP ühendatud RKP kontot maksekorralduse kättesaamisel viivitamata. Seejärel krediteerib ühendatud RKP viivitamata ühendatud RKP reaalajalises brutoarveldussüsteemis osaleja kontot.

| e) | Reaalajalises brutoarveldussüsteemis, mis ei ole teenust osutava RKP reaalajaline brutoarveldussüsteem, osaleja poolt algatatud piiriülese makse saatmisel ühendatud RKP reaalajalises brutoarveldussüsteemis osalejale, peab teenust osutav RKP maksekorralduse saamisel saatvalt RKP-lt/EKP-lt:






  i) | läbi viima artikli 4 lõike d punktis 1 ja artikli 4 lõike d punkti 2 alapunktis a kirjeldatud menetluse; |
| --- | --- | --- |

e)

Reaalajalises brutoarveldussüsteemis, mis ei ole teenust osutava RKP reaalajaline brutoarveldussüsteem, osaleja poolt algatatud piiriülese makse saatmisel ühendatud RKP reaalajalises brutoarveldussüsteemis osalejale, peab teenust osutav RKP maksekorralduse saamisel saatvalt RKP-lt/EKP-lt:

i)

läbi viima artikli 4 lõike d punktis 1 ja artikli 4 lõike d punkti 2 alapunktis a kirjeldatud menetluse;

| ii) | seejärel krediteerima ühendatud RKP kontot ja teatama sellest ühendatud RKP-le ja |
| --- | --- |

ii)

seejärel krediteerima ühendatud RKP kontot ja teatama sellest ühendatud RKP-le ja

| iii) | seejärel saatma saatvale RKP-le/EKP-le positiivse kinnituse. |
| --- | --- |

iii)

seejärel saatma saatvale RKP-le/EKP-le positiivse kinnituse.

Allpunkti ii teate saamisel peab ühendatud RKP viivitamata krediteerima oma reaalajalises brutoarveldussüsteemis osaleja kontot.

| f) | Teenust osutav RKP peab võtma kõik vajalikud ühendatud RKPga kokkulepitud meetmed, et tagada ühendatud RKP reaalajalises brutoarveldussüsteemis osaleja konto krediteerimiseks vajaliku teabe ja andmete mis tahes juhul kättesaadavus ühendatud RKP-le. |
| --- | --- |

f)

Teenust osutav RKP peab võtma kõik vajalikud ühendatud RKPga kokkulepitud meetmed, et tagada ühendatud RKP reaalajalises brutoarveldussüsteemis osaleja konto krediteerimiseks vajaliku teabe ja andmete mis tahes juhul kättesaadavus ühendatud RKP-le.

| g) | Ühendatud RKP reaalajalise brutoarveldussüsteemi tööaeg peab vastama lisa IV sätestusele. |
| --- | --- |

g)

Ühendatud RKP reaalajalise brutoarveldussüsteemi tööaeg peab vastama lisa IV sätestusele.

| 3. | Lõplikkus
  Kahepoolse liite kaudu töödeldavate piiriüleste maksete lõplikkus määratakse kooskõlas artikli 4 lõike c punktis 2 ja artikli 4 lõike d punktis 2 sätestatud reeglitega. |
| --- | --- |

3.

Lõplikkus

Kahepoolse liite kaudu töödeldavate piiriüleste maksete lõplikkus määratakse kooskõlas artikli 4 lõike c punktis 2 ja artikli 4 lõike d punktis 2 sätestatud reeglitega.

| 4. | Maksekorralduse teostamise vastutuse üleminek
  Ühendatud RKP reaalajalises brutoarveldussüsteemis osaleja poolt algatatud piiriülese makse korralduse teostamise vastutus läheb ühendatud RKP-lt üle teenust osutavale RKP-le hetkel, kui debiteeritakse ühendatud RKP kontot teenust osutava RKP juures ja läheb üle vastuvõtvale RKP-le/EKP-le kooskõlas artikli 4 lõikega e. Ühendatud RKP reaalajalises brutoarveldussüsteemis osaleja piiriülese maksekorralduse teostamise vastutus läheb saatvalt RKP-le üle teenust osutavale RKP-le, kui saatev RKP/EKP on saanud positiivse kinnituse, nagu kirjeldatud artikli 4a lõike c punkti 2 alapunkti e allpunktis iii. |
| --- | --- |

4.

Maksekorralduse teostamise vastutuse üleminek

Ühendatud RKP reaalajalises brutoarveldussüsteemis osaleja poolt algatatud piiriülese makse korralduse teostamise vastutus läheb ühendatud RKP-lt üle teenust osutavale RKP-le hetkel, kui debiteeritakse ühendatud RKP kontot teenust osutava RKP juures ja läheb üle vastuvõtvale RKP-le/EKP-le kooskõlas artikli 4 lõikega e. Ühendatud RKP reaalajalises brutoarveldussüsteemis osaleja piiriülese maksekorralduse teostamise vastutus läheb saatvalt RKP-le üle teenust osutavale RKP-le, kui saatev RKP/EKP on saanud positiivse kinnituse, nagu kirjeldatud artikli 4a lõike c punkti 2 alapunkti e allpunktis iii.

| d) | Veakäsitluskord
  Artikli 4 lõikes f sätestatud korda kohaldatakse ühendatud RKP suhtes. |
| --- | --- |

d)

Veakäsitluskord

Artikli 4 lõikes f sätestatud korda kohaldatakse ühendatud RKP suhtes.

| e) | Suhe võrguteenuse pakkujaga
  Kõik ühendatud RKPd ja EKP peavad olema ühendatud võrguteenuse pakkujaga või peab neil olema vastav sisendkoht. Kahju kandnud ühendatud RKP peab kohaldatavate õigusnormide rikkumise korral nõudma võrguteenuse pakkujalt hüvitist ja ühendatud RKP peab esitama mis tahes nõude otse võrguteenuse pakkujale. |
| --- | --- |

e)

Suhe võrguteenuse pakkujaga

Kõik ühendatud RKPd ja EKP peavad olema ühendatud võrguteenuse pakkujaga või peab neil olema vastav sisendkoht. Kahju kandnud ühendatud RKP peab kohaldatavate õigusnormide rikkumise korral nõudma võrguteenuse pakkujalt hüvitist ja ühendatud RKP peab esitama mis tahes nõude otse võrguteenuse pakkujale.

| f) | Teave osalejatele
  Kõik RKPd teatavad oma reaalajalises brutoarveldussüsteemis osalejatele, et teenust osutava RKP antud positiivne kinnitus seoses piiriüleste maksetega ühendatud RKP reaalajalises brutoarveldussüsteemis osalejale tõendab, et krediteeriti ühendatud RKP kontot teenust osutava RKP juures, kuid ei tõenda, et krediteeriti vastuvõtva osaleja kontot ühendatud RKP juures. RKPd muudavad oma riigi reaalajalise brutoarveldussüsteemi õigusnorme vastavalt, kui vaja.” |
| --- | --- |

f)

Teave osalejatele

Kõik RKPd teatavad oma reaalajalises brutoarveldussüsteemis osalejatele, et teenust osutava RKP antud positiivne kinnitus seoses piiriüleste maksetega ühendatud RKP reaalajalises brutoarveldussüsteemis osalejale tõendab, et krediteeriti ühendatud RKP kontot teenust osutava RKP juures, kuid ei tõenda, et krediteeriti vastuvõtva osaleja kontot ühendatud RKP juures. RKPd muudavad oma riigi reaalajalise brutoarveldussüsteemi õigusnorme vastavalt, kui vaja.”

| 6. | Artiklit 8 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõike 1 punkt b asendatakse järgmisega:






  “b) | TARGETi hüvitiste skeemi kohaldatakse kõikide riigisiseste reaalajaliste brutoarveldussüsteemide suhtes (olenemata sellest, kas need reaalajalised brutoarveldussüsteemid on ühendatud TARGETiga sidussüsteemi või kahepoolse liite kaudu) ja EKP maksesüsteemi suhtes ning see on kättesaadav kõikidele TARGETi osalejatele (sealhulgas TARGETis osalejad, kes on osalevate liikmesriikide reaalajalistes brutoarveldussüsteemides osalejad, kuid ei ole eurosüsteemi rahapoliitika toimingute osapooleks, ja TARGETis osalejad, kes on mitteosalevate liikmesriikide reaalajalistes brutoarveldussüsteemides osalejad) seoses kõikide TARGETi maksetega (ilma siseriiklikke ja piiriüleseid makseid eristamata). TARGETi hüvitiste skeem ei ole kohaldatav EKP maksesüsteemi klientidele EKP maksesüsteemi kasutamise tingimuste kohaselt, mis on avaldatud EKP kodulehel (www.ecb.int) ja mida regulaarselt ajakohastatakse.”; |
| --- | --- | --- | --- |

6.

Artiklit 8 muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 1 punkt b asendatakse järgmisega:

“b)

TARGETi hüvitiste skeemi kohaldatakse kõikide riigisiseste reaalajaliste brutoarveldussüsteemide suhtes (olenemata sellest, kas need reaalajalised brutoarveldussüsteemid on ühendatud TARGETiga sidussüsteemi või kahepoolse liite kaudu) ja EKP maksesüsteemi suhtes ning see on kättesaadav kõikidele TARGETi osalejatele (sealhulgas TARGETis osalejad, kes on osalevate liikmesriikide reaalajalistes brutoarveldussüsteemides osalejad, kuid ei ole eurosüsteemi rahapoliitika toimingute osapooleks, ja TARGETis osalejad, kes on mitteosalevate liikmesriikide reaalajalistes brutoarveldussüsteemides osalejad) seoses kõikide TARGETi maksetega (ilma siseriiklikke ja piiriüleseid makseid eristamata). TARGETi hüvitiste skeem ei ole kohaldatav EKP maksesüsteemi klientidele EKP maksesüsteemi kasutamise tingimuste kohaselt, mis on avaldatud EKP kodulehel (www.ecb.int) ja mida regulaarselt ajakohastatakse.”;

| b) | lisatakse järgmine lõike 1 punkt c)a:






  “c)a | Artikli 8 lõike 1 punkti c alapunkti ii mõttes ei loeta teenust osutavat RKPd kolmandaks isikuks.”; |
| --- | --- | --- |

b)

lisatakse järgmine lõike 1 punkt c)a:

“c)a

Artikli 8 lõike 1 punkti c alapunkti ii mõttes ei loeta teenust osutavat RKPd kolmandaks isikuks.”;

| c) | lisatakse järgmine lõike 1 punkt f:






  “f) | Kui ühendatud RKP ei saa piiriülest makset töödelda seoses teenust osutava RKP reaalajalise brutoarveldussüsteemi talitlushäirega, on teenust osutav RKP nende maksete suhtes talitlushäirega RKP.” |
| --- | --- | --- |

c)

lisatakse järgmine lõike 1 punkt f:

“f)

Kui ühendatud RKP ei saa piiriülest makset töödelda seoses teenust osutava RKP reaalajalise brutoarveldussüsteemi talitlushäirega, on teenust osutav RKP nende maksete suhtes talitlushäirega RKP.”

| 7. | Artikkel 9 asendatakse järgmisega:
  “Artikkel 9
  Vääramatu jõud
  RKPd/EKP ei vastuta käesoleva suunise mittejärgimise eest, kui käesolevast suunisest tulenevaid kohustusi ei ole võimalik täita või kui nende kohustuste täitmine peatatakse või lükatakse edasi sellise sündmuse tõttu, mille ilmnemine mõistlikkuse põhimõttest lähtuvalt ei olene neist (muuhulgas seadmete rike või talitlushäire, loodusõnnetus, vääramatu jõud, streigid või töövaidlused). Samas ei mõjuta see nende kohustust omada käesolevas suunises nõutavaid varuvõimalusi, rakendada artikli 4 lõikes f ja artikli 4a lõikes d viidatud veakäsitluskorda, kui see on vaatamata vääramatu jõu ilmingule võimalik, ning rakendada kõiki mõistlikke jõupingutusi selle ilmingu mõju leevendamiseks.” |
| --- | --- |

7.

Artikkel 9 asendatakse järgmisega:

“Artikkel 9

Vääramatu jõud

RKPd/EKP ei vastuta käesoleva suunise mittejärgimise eest, kui käesolevast suunisest tulenevaid kohustusi ei ole võimalik täita või kui nende kohustuste täitmine peatatakse või lükatakse edasi sellise sündmuse tõttu, mille ilmnemine mõistlikkuse põhimõttest lähtuvalt ei olene neist (muuhulgas seadmete rike või talitlushäire, loodusõnnetus, vääramatu jõud, streigid või töövaidlused). Samas ei mõjuta see nende kohustust omada käesolevas suunises nõutavaid varuvõimalusi, rakendada artikli 4 lõikes f ja artikli 4a lõikes d viidatud veakäsitluskorda, kui see on vaatamata vääramatu jõu ilmingule võimalik, ning rakendada kõiki mõistlikke jõupingutusi selle ilmingu mõju leevendamiseks.”

| 8. | Artikli 10 lõige 2 asendatakse järgmisega:
  “2.   Selliste riikide keskpankade vaheliste või ühe riigi keskpanga ja EKP vaheliste vaidluste korral määratletakse vastastikused õigused ja kohustused seonduvalt TARGETi kaudu töödeldud maksekorraldustega ning kõigi muude käesolevas suunises viidatud küsimustega: i) vastavalt käesolevas suunises ning selle lisades viidatud reeglitele ja menetlusele; ning ii) vastuvõtva riigi keskpanga/EKP asukoha liikmesriigi seadustele, mis on täiendav allikas piiriüleseid makseid puudutavate vaidluste lahendamiseks.” |
| --- | --- |

8.

Artikli 10 lõige 2 asendatakse järgmisega:

“2.   Selliste riikide keskpankade vaheliste või ühe riigi keskpanga ja EKP vaheliste vaidluste korral määratletakse vastastikused õigused ja kohustused seonduvalt TARGETi kaudu töödeldud maksekorraldustega ning kõigi muude käesolevas suunises viidatud küsimustega: i) vastavalt käesolevas suunises ning selle lisades viidatud reeglitele ja menetlusele; ning ii) vastuvõtva riigi keskpanga/EKP asukoha liikmesriigi seadustele, mis on täiendav allikas piiriüleseid makseid puudutavate vaidluste lahendamiseks.”

| 9. | IV lisa asendatakse tekstiga käesoleva suunise lisas. |
| --- | --- |

9.

IV lisa asendatakse tekstiga käesoleva suunise lisas.

Artikkel 2

Käesolev suunis jõustub 25. jaanuaril 2005.

Seda kohaldatakse alates 7. märtsist 2005.

Artikkel 3

Käesolev suunis on adresseeritud osalevate liikmesriikide keskpankadele.

Frankfurt Maini ääres, 21. jaanuar 2005

EKP nõukogu nimel

EKP president

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  EÜT L 140, 24.5.2001, lk 72. Suunist on viimati muudetud suunisega EKP/2004/4 (ELT L 205, 9.6.2004, lk 1).

1

---

LISA

“IV LISA

TARGETi TÖÖAEG

TARGET ja seega ka TARGETis osalevad või sellega ühendatud riikide keskpangad ja riikide reaalajalised brutoarveldussüsteemid lähtuvad tööaja osas järgmistest reeglitest.

| 1. | TARGETi viiteaeg on “Euroopa Keskpanga aeg”, mis on määratletud kui kohalik aeg EKP asukohas. |
| --- | --- |

1.

TARGETi viiteaeg on “Euroopa Keskpanga aeg”, mis on määratletud kui kohalik aeg EKP asukohas.

| 2. | TARGETi ühtne tööaeg on 07.00–18.00. |
| --- | --- |

2.

TARGETi ühtne tööaeg on 07.00–18.00.

| 3. | Võimalik on varasem tööaeg, st enne 07.00, kui EKP-le on selle kohta saadetud eelnev teade:






  (i) | siseriiklikel põhjustel (näiteks väärtpaberitehingute arvelduste lihtsustamiseks, netoarveldussüsteemide saldode tasaarvelduseks või muude siseriiklike tehingute arvelduseks, näiteks riigi keskpanga poolt reaalajalise brutoarveldussüsteemi süsteemidesse öösel suunatud tehingute grupeerimiseks); või |
| --- | --- | --- |

3.

Võimalik on varasem tööaeg, st enne 07.00, kui EKP-le on selle kohta saadetud eelnev teade:

(i)

siseriiklikel põhjustel (näiteks väärtpaberitehingute arvelduste lihtsustamiseks, netoarveldussüsteemide saldode tasaarvelduseks või muude siseriiklike tehingute arvelduseks, näiteks riigi keskpanga poolt reaalajalise brutoarveldussüsteemi süsteemidesse öösel suunatud tehingute grupeerimiseks); või

| (ii) | EKPSiga seotud põhjustel (näiteks päevadel, mil eeldatakse erakorralisi maksemahte, või selleks, et vähendada välisvaluutades arveldamise riske Aasia valuutasid hõlmavate välisvaluutatehingute euroosa töötlemisel). |
| --- | --- |

(ii)

EKPSiga seotud põhjustel (näiteks päevadel, mil eeldatakse erakorralisi maksemahte, või selleks, et vähendada välisvaluutades arveldamise riske Aasia valuutasid hõlmavate välisvaluutatehingute euroosa töötlemisel).

| 4. | Klientide maksete (nii siseriiklike kui ka piiriüleste (1)) lõpptähtajaks on üks tund enne TARGETi tavapärase tööaja lõppu; ülejäänud aeg on ainult pankadevahelisteks makseteks (nii siseriiklikeks kui ka piiriülesteks (2)) likviidsuse ülekandmiseks osalejate vahel. Klientide maksed määratletakse makseteadetena formaadis MT100 või sellega võrdväärse siseriikliku makseteatena (mis kasutab piiriülese ülekande formaati MT100). Siseriiklike maksete tähtaja lõpetamise üle 17.00 otsustab iga riigi keskpank koostöös oma pangandusringkondadega. RKPd võivad jätkata klientide siseriiklike maksete töötlemist, mis olid kell 17.00 järjekorras.” |
| --- | --- |

4.

Klientide maksete (nii siseriiklike kui ka piiriüleste (1)) lõpptähtajaks on üks tund enne TARGETi tavapärase tööaja lõppu; ülejäänud aeg on ainult pankadevahelisteks makseteks (nii siseriiklikeks kui ka piiriülesteks (2)) likviidsuse ülekandmiseks osalejate vahel. Klientide maksed määratletakse makseteadetena formaadis MT100 või sellega võrdväärse siseriikliku makseteatena (mis kasutab piiriülese ülekande formaati MT100). Siseriiklike maksete tähtaja lõpetamise üle 17.00 otsustab iga riigi keskpank koostöös oma pangandusringkondadega. RKPd võivad jätkata klientide siseriiklike maksete töötlemist, mis olid kell 17.00 järjekorras.”

---

(1)  Ühendatud RKP reaalajalises brutoarveldussüsteemis osalejalt teenust osutava RKP kaudu klientide piiriüleste maksete saatmise tähtaeg lõpeb 16:52:30.

1

(2)  Ühendatud RKP reaalajalises brutoarveldussüsteemis osalejalt teenust osutava RKP kaudu piiriüleste pankadevaheliste maksete saatmise tähtaeg lõpeb 17:52:30.

2

---

Parandused

| 3.2.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 30/27 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 30/27

---

Komisjoni otsuse 2005/78/EÜ, Euratom, 1. veebruar 2005, millega muudetakse otsust 2001/844/EÜ, ESTÜ, Euratom, parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 29, 2. veebruar 2005
  )

Ilmunud otsus 2005/78/EÜ on kehtetu.

---