# Europos Sąjungos L 104/2005

| | ISSN 1725-5120 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 104 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 48 tomas2005m. balandžio 23d. |

ISSN 1725-5120

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 104

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

48 tomas2005m. balandžio 23d.

---

| Turinys | | I   Aktai, kuriuos skelbti privaloma | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | 2005 m. balandžio 22 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 625/2005, nustatantis kai kurių vaisių ir daržovių standartines importo vertes, kad būtų galima nustatyti įvežimo kainą | 1 |
| | | 2005 m. balandžio 22 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 626/2005, sustabdantis sviesto supirkimą kai kuriose valstybėse narėse | 3 |
| | * | 2005 m. balandžio 22 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 627/2005, panaikinantis Reglamentą (EB) Nr. 206/2005, nustatantį galutines apsaugos priemones išaugintos lašišos importui | 4 |
| | * | 2005 m. balandžio 22 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 628/2005, nustatantis laikiną antidempingo muitą išaugintos lašišos, kurios kilmės šalis Norvegija, importui | 5 |

Turinys

I   Aktai, kuriuos skelbti privaloma

Puslapis

2005 m. balandžio 22 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 625/2005, nustatantis kai kurių vaisių ir daržovių standartines importo vertes, kad būtų galima nustatyti įvežimo kainą

1

2005 m. balandžio 22 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 626/2005, sustabdantis sviesto supirkimą kai kuriose valstybėse narėse

3

*

2005 m. balandžio 22 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 627/2005, panaikinantis Reglamentą (EB) Nr. 206/2005, nustatantį galutines apsaugos priemones išaugintos lašišos importui

4

*

2005 m. balandžio 22 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 628/2005, nustatantis laikiną antidempingo muitą išaugintos lašišos, kurios kilmės šalis Norvegija, importui

5

| | | II   Aktai, kurių skelbti neprivaloma |
| --- | --- | --- |
| | | Taryba |
| | * | 2005 m. balandžio 14 d. Tarybos sprendimas, dėl konsultacijų su Gvinėjos Respublika procedūros užbaigimo pagal Kotonu susitarimo 96 straipsnį | 33 |
| | | Komisija |
| | * | 2005 m. vasario 26 d. Komisijos sprendimas, dėl Jungtinės Karalystės pagal Tarybos reglamento Nr. 2371/2002 dėl žuvų išteklių apsaugos ir tausojančio naudojimo pagal Bendrąją žuvininkystės politiką 9 straipsnį pateikto prašymo
  (pranešta dokumentu Nr. C(2005) 411) | 37 |
| | * | 2005 m. balandžio 21 d. Komisijos sprendimas, dėl saugos reikalavimų, atitinkančių Europos standartus, taikomus vandenyje naudojamiems plūdriems laisvalaikio gaminiams pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2001/95/EB
  (pranešta dokumentu Nr. C(2005) 1209)

   (
  1
  ) | 39 |
| | | Europos Bendrijų darbuotojų migrantų socialinės apsaugos administracinė komisija |
| | * | 2004 m. gruodžio 15 d. Sprendimas Nr. 200, dėl Techninės komisijos, apdorojančios Darbuotojų migrantų socialinės apsaugos administracinės komisijos duomenis, veiklos metodų ir sudėties (
  1
  ) | 42 |

II   Aktai, kurių skelbti neprivaloma

Taryba

*

2005 m. balandžio 14 d. Tarybos sprendimas, dėl konsultacijų su Gvinėjos Respublika procedūros užbaigimo pagal Kotonu susitarimo 96 straipsnį

33

Komisija

*

2005 m. vasario 26 d. Komisijos sprendimas, dėl Jungtinės Karalystės pagal Tarybos reglamento Nr. 2371/2002 dėl žuvų išteklių apsaugos ir tausojančio naudojimo pagal Bendrąją žuvininkystės politiką 9 straipsnį pateikto prašymo
  (pranešta dokumentu Nr. C(2005) 411)

(pranešta dokumentu Nr. C(2005) 411)

37

*

2005 m. balandžio 21 d. Komisijos sprendimas, dėl saugos reikalavimų, atitinkančių Europos standartus, taikomus vandenyje naudojamiems plūdriems laisvalaikio gaminiams pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2001/95/EB
  (pranešta dokumentu Nr. C(2005) 1209)

   (
  1
  )

(pranešta dokumentu Nr. C(2005) 1209)

1

39

Europos Bendrijų darbuotojų migrantų socialinės apsaugos administracinė komisija

*

2004 m. gruodžio 15 d. Sprendimas Nr. 200, dėl Techninės komisijos, apdorojančios Darbuotojų migrantų socialinės apsaugos administracinės komisijos duomenis, veiklos metodų ir sudėties (
  1
  )

1

42

| | | Klaidų ištaisymas |
| --- | --- | --- |
| | * | 2005 m. balandžio 18 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 607/2005, ketvirtą kartą iš dalies keičiančio Tarybos reglamentą (EB) 1763/2004, nustatantį tam tikras ribojančias priemones, remiančias veiksmingą Tarptautinio baudžiamojo tribunolo buvusiai Jugoslavijai (TBTBJ) mandato vykdymą, klaidų ištaisymas (OL L 100, 2005 4 20) | 46 |

Klaidų ištaisymas

*

2005 m. balandžio 18 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 607/2005, ketvirtą kartą iš dalies keičiančio Tarybos reglamentą (EB) 1763/2004, nustatantį tam tikras ribojančias priemones, remiančias veiksmingą Tarptautinio baudžiamojo tribunolo buvusiai Jugoslavijai (TBTBJ) mandato vykdymą, klaidų ištaisymas (OL L 100, 2005 4 20)

46

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

I Aktai, kuriuos skelbti privaloma

| 23.4.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 104/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 104/1

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 625/2005

2005 m. balandžio 22 d.

nustatantis kai kurių vaisių ir daržovių standartines importo vertes, kad būtų galima nustatyti įvežimo kainą

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1994 m. gruodžio 21 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 3223/94 dėl vaisių ir daržovių importo taisyklių (1), ypač į jo 4 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | Vadovaujantis Urugvajaus raundo daugiašalių prekybos derybų rezultatais Reglamentas (EB) Nr. 3223/94 numato kriterijus, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo vertes iš trečiųjų šalių importuojamiems jo priede išvardintiems produktams ir laikotarpiams. |
| --- | --- |

(1)

Vadovaujantis Urugvajaus raundo daugiašalių prekybos derybų rezultatais Reglamentas (EB) Nr. 3223/94 numato kriterijus, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo vertes iš trečiųjų šalių importuojamiems jo priede išvardintiems produktams ir laikotarpiams.

| (2) | Laikantis aukščiau nurodytų kriterijų, standartinės importo vertės turi būti nustatytos tokios, kaip nurodyta šio reglamento priede, |
| --- | --- |

(2)

Laikantis aukščiau nurodytų kriterijų, standartinės importo vertės turi būti nustatytos tokios, kaip nurodyta šio reglamento priede,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 3223/94 4 straipsnyje nurodytos standartinės importo vertės nustatomos šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2005 m. balandžio 23 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2005 m. balandžio 22 d.

Komisijos vardu

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generalinis direktorius žemės ūkio ir kaimo plėtros reikalams

---

(1)  OL L 337, 1994 12 24, p. 66. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1947/2002 (OL L 299, 2002 11 1, p. 17).

1

---

PRIEDAS

prie 2005 m. balandžio 22 d. Komisijos reglamento, nustatančio kai kurių vaisių ir daržovių standartines importo vertes, kad būtų galima nustatyti įvežimo kainą

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kodas | Trečiosios šalies kodas (1) | Standartinė importo vertė |
| 0702 00 00 | 052 | 112,8 |
| 204 | 98,4 |
| 212 | 118,7 |
| 624 | 168,0 |
| 999 | 124,5 |
| 0707 00 05 | 052 | 139,7 |
| 204 | 60,1 |
| 999 | 99,9 |
| 0709 90 70 | 052 | 100,3 |
| 204 | 32,6 |
| 999 | 66,5 |
| 0805 10 20 | 052 | 50,6 |
| 204 | 46,8 |
| 212 | 56,8 |
| 220 | 48,5 |
| 400 | 51,4 |
| 624 | 59,0 |
| 999 | 52,2 |
| 0805 50 10 | 052 | 42,8 |
| 388 | 67,6 |
| 400 | 58,9 |
| 528 | 64,2 |
| 624 | 62,2 |
| 999 | 59,1 |
| 0808 10 80 | 388 | 86,3 |
| 400 | 128,6 |
| 404 | 108,7 |
| 508 | 69,7 |
| 512 | 74,2 |
| 524 | 68,1 |
| 528 | 63,1 |
| 720 | 81,7 |
| 804 | 104,1 |
| 999 | 87,2 |
| 0808 20 50 | 388 | 83,7 |
| 512 | 66,3 |
| 528 | 67,0 |
| 720 | 32,9 |
| 999 | 62,5 |

(EUR/100 kg)

KN kodas

Trečiosios šalies kodas (1)

Standartinė importo vertė

0702 00 00

052

112,8

204

98,4

212

118,7

624

168,0

999

124,5

0707 00 05

052

139,7

204

60,1

999

99,9

0709 90 70

052

100,3

204

32,6

999

66,5

0805 10 20

052

50,6

204

46,8

212

56,8

220

48,5

400

51,4

624

59,0

999

52,2

0805 50 10

052

42,8

388

67,6

400

58,9

528

64,2

624

62,2

999

59,1

0808 10 80

388

86,3

400

128,6

404

108,7

508

69,7

512

74,2

524

68,1

528

63,1

720

81,7

804

104,1

999

87,2

0808 20 50

388

83,7

512

66,3

528

67,0

720

32,9

999

62,5

---

(1)  Šalių nomenklatūra yra nustatyta Komisijos Reglamentu (EB) Nr. 2081/2003 (OL L 313, 2003 11 28, p. 11). Kodas „999“ žymi „kitą kilmę“.

---

| 23.4.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 104/3 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 104/3

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 626/2005

2005 m. balandžio 22 d.

sustabdantis sviesto supirkimą kai kuriose valstybėse narėse

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1999 m. gegužės 17 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1255/1999 dėl bendro pieno ir pieno produktų rinkos organizavimo (1),

atsižvelgdama į 1999 m. gruodžio 16 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 2771/1999, nustatantį išsamias Tarybos reglamento (EB) Nr. 1255/1999 taikymo taisykles dėl intervencijos sviesto ir grietinėlės rinkoje (2), ypač į jo 2 straipsnį,

kadangi:

| (1) | Reglamento (EB) Nr. 2771/1999 2 straipsnyje numatyta, jog pastebėjusi, kad valstybėje narėje dvi savaites iš eilės rinkos kaina sudaro mažiau kaip 92 % intervencinės kainos arba yra lygi intervencinei kainai ar sudaro daugiau kaip 92 % minėtos kainos, Komisija atitinkamai pradeda arba sustabdo supirkimą toje valstybėje narėje. |
| --- | --- |

(1)

Reglamento (EB) Nr. 2771/1999 2 straipsnyje numatyta, jog pastebėjusi, kad valstybėje narėje dvi savaites iš eilės rinkos kaina sudaro mažiau kaip 92 % intervencinės kainos arba yra lygi intervencinei kainai ar sudaro daugiau kaip 92 % minėtos kainos, Komisija atitinkamai pradeda arba sustabdo supirkimą toje valstybėje narėje.

| (2) | Paskutinis valstybių narių, kuriose intervencija yra sustabdyta, sąrašas buvo paskelbtas Komisijos reglamente (EB) Nr. 592/2005 (3). Šį sąrašą reikėtų patikslinti atsižvelgiant į naujas rinkos kainas, apie kurias pranešė Slovakija ir Jungtinė Karalystė pagal Reglamento (EB) Nr. 2771/1999 8 straipsnio nuostatas. Dėl aiškumo reikėtų tą sąrašą pakeisti ir Reglamentą (EB) Nr. 592/2005 panaikinti, |
| --- | --- |

(2)

Paskutinis valstybių narių, kuriose intervencija yra sustabdyta, sąrašas buvo paskelbtas Komisijos reglamente (EB) Nr. 592/2005 (3). Šį sąrašą reikėtų patikslinti atsižvelgiant į naujas rinkos kainas, apie kurias pranešė Slovakija ir Jungtinė Karalystė pagal Reglamento (EB) Nr. 2771/1999 8 straipsnio nuostatas. Dėl aiškumo reikėtų tą sąrašą pakeisti ir Reglamentą (EB) Nr. 592/2005 panaikinti,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 1255/1999 6 straipsnio 1 dalyje numatytas sviesto supirkimas sustabdomas Belgijoje, Danijoje, Kipre, Vengrijoje, Maltoje, Graikijoje, Liuksemburge, Nyderlanduose, Austrijoje, Slovėnijoje, Suomijoje ir Jungtinėje Karalystėje.

2 straipsnis

Reglamentas (EB) Nr. 592/2005 panaikinamas.

3 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2005 m. balandžio 23 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2005 m. balandžio 22 d.

Komisijos vardu

Mariann FISCHER BOEL

Komisijos narė

---

(1)  OL L 160, 1999 6 26, p. 48. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 186/2004 (OL L 29, 2004 2 3, p. 6).

1

(2)  OL L 333, 1999 12 24, p. 11. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 2250/2004 (OL L 381, 2004 12 28, p. 25).

2

(3)  OL L 98, 2005 4 16, p. 19.

3

---

| 23.4.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 104/4 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 104/4

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 627/2005

2005 m. balandžio 22 d.

panaikinantis Reglamentą (EB) Nr. 206/2005, nustatantį galutines apsaugos priemones išaugintos lašišos importui

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1994 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 3285/94 dėl bendrų importo taisyklių ir Reglamento (EB) Nr. 518/94 (1) panaikinimo, ypač į jo 21 straipsnio 2 dalies b punktą,

atsižvelgdama į 1994 m. kovo 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 519/94 dėl bendrų importo iš tam tikrų trečiųjų šalių taisyklių ir Reglamentų (EEB) Nr. 1765/82, Nr. 1766/82 ir Nr. 3420/83 (2) panaikinimo, ypač į jo 18 straipsnio 2 dalies b punktą,

kadangi:

| (1) | 2004 m. kovo 6 d. Komisija pradėjo apsaugos tyrimą dėl išaugintos lašišos importo į Bendriją. 2005 m. vasario 4 d. Komisija reglamentu (EB) Nr. 206/2005 (3) priėmė galutines apsaugos priemones. |
| --- | --- |

(1)

2004 m. kovo 6 d. Komisija pradėjo apsaugos tyrimą dėl išaugintos lašišos importo į Bendriją. 2005 m. vasario 4 d. Komisija reglamentu (EB) Nr. 206/2005 (3) priėmė galutines apsaugos priemones.

| (2) | 2004 m. spalio 23 d. Komisija pradėjo antidempingo tyrimą dėl Norvegijoje išaugintos lašišos importo. 2005 m. balandžio 22 d. Komisija reglamentu (EB) Nr. 628/2005 (4) įvedė laikinas antidempingo priemones. |
| --- | --- |

(2)

2004 m. spalio 23 d. Komisija pradėjo antidempingo tyrimą dėl Norvegijoje išaugintos lašišos importo. 2005 m. balandžio 22 d. Komisija reglamentu (EB) Nr. 628/2005 (4) įvedė laikinas antidempingo priemones.

| (3) | Atlikus tyrimą, apimantį 2000–2003 m. laikotarpį, buvo priimtos galutinės apsaugos priemonės visų šalių kilmės išaugintos lašišos importui. Padariusi preliminarią išvadą, kad nuo 2003 m. spalio 1 d. iki 2004 m. rugsėjo 30 d. importas iš Norvegijos toliau augo ir nustačiusi žalingą dempingą, Komisija priėmė laikinąsias apsaugos priemones išaugintos lašišos importui iš Norvegijos. |
| --- | --- |

(3)

Atlikus tyrimą, apimantį 2000–2003 m. laikotarpį, buvo priimtos galutinės apsaugos priemonės visų šalių kilmės išaugintos lašišos importui. Padariusi preliminarią išvadą, kad nuo 2003 m. spalio 1 d. iki 2004 m. rugsėjo 30 d. importas iš Norvegijos toliau augo ir nustačiusi žalingą dempingą, Komisija priėmė laikinąsias apsaugos priemones išaugintos lašišos importui iš Norvegijos.

| (4) | Išaugintos lašišos importas iš Norvegijos metais, kurie baigiasi 2004 m. rugsėjo 30 d., sudaro maždaug 60 % Bendrijos rinkos ir maždaug 75 % viso importo į Bendriją. Reglamente (EB) Nr. 206/2005 Komisija nustatė, kad didelis importo augimas turėjo katastrofišką poveikį Bendrijos gamintojų pelningumui, atsižvelgiant į tuo pat metu krentančias kainas. Laikinosios antidempingo priemonės Norvegijoje išaugintos lašišos importui panaikintų nesąžiningą šio importo kainos dalį. Taip pat galima tikėtis, kad tai sumažins labai padidėjusį importo kiekį iš Norvegijos, didžiausios Bendrijos importuotojos. Todėl, atsižvelgiant į ypatingas šio atvejo aplinkybes, manoma, kad antidempingo priemonių pakanka siekiant išspręsti Bendrijos pramonės patiriamos žalos problemą ir nėra būtina toliau taikyti apsaugos priemones, kurios turėtų būti panaikintos, įsigaliojus antidempingo priemonėms. |
| --- | --- |

(4)

Išaugintos lašišos importas iš Norvegijos metais, kurie baigiasi 2004 m. rugsėjo 30 d., sudaro maždaug 60 % Bendrijos rinkos ir maždaug 75 % viso importo į Bendriją. Reglamente (EB) Nr. 206/2005 Komisija nustatė, kad didelis importo augimas turėjo katastrofišką poveikį Bendrijos gamintojų pelningumui, atsižvelgiant į tuo pat metu krentančias kainas. Laikinosios antidempingo priemonės Norvegijoje išaugintos lašišos importui panaikintų nesąžiningą šio importo kainos dalį. Taip pat galima tikėtis, kad tai sumažins labai padidėjusį importo kiekį iš Norvegijos, didžiausios Bendrijos importuotojos. Todėl, atsižvelgiant į ypatingas šio atvejo aplinkybes, manoma, kad antidempingo priemonių pakanka siekiant išspręsti Bendrijos pramonės patiriamos žalos problemą ir nėra būtina toliau taikyti apsaugos priemones, kurios turėtų būti panaikintos, įsigaliojus antidempingo priemonėms.

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

Vienintelis straipsnis

Reglamentas (EB) Nr. 206/2005 yra panaikinamas.

Šis reglamentas įsigalioja 2005 m. balandžio 27 d.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2005 m. balandžio 22 d.

Komisijos vardu

Peter MANDELSON

Komisijos narys

---

(1)  OL L 349, 1994 12 31, p. 53. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 2200/2004 ((OL L 374, 2004 12 22, p. 1).

1

(2)  OL L 67, 2003 3 10, p 89. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 427/2003 (OL L 65, 2003 3 8, p. 1).

2

(3)  OL L 33, 2005 2 5, p. 8.

3

(4)  Žr. šio Oficialiojo leidinio p. 5.

4

---

| 23.4.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 104/5 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 104/5

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 628/2005

2005 m. balandžio 22 d.

nustatantis laikiną antidempingo muitą išaugintos lašišos, kurios kilmės šalis Norvegija, importui

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (pagrindinį reglamentą), ypač į jo 7 straipsnį,

pasitarusi su Patariamuoju komitetu,

kadangi:

1.   PROCEDŪRA

1.1.   Panaikintosios priemonės

| (1) | 2004 m. kovo 6 d. Komisija inicijavo pagal Tarybos reglamentus 3285/94 (2) ir 519/94 (3) tyrimą dėl apsaugos priemonių taikymo išaugintos lašišos importui. 2005 m. vasario 5 d. Komisija Reglamentu (EB) Nr. 206/2005 (4) nustatė galutines apsaugos priemones, kurių forma buvo tarifinės kvotos kartu su minimaliomis importo kainomis. Galutinės apsaugos priemonės taikomos nuo 2005 m. vasario 6 d. ir jų taikymo laikotarpiu bus palaipsniui liberalizuojamos. 2005 m. balandžio 23 d. Komisija Reglamentu (EB) Nr. 627/2005 (5) panaikino Komisijos reglamentą (EB) Nr. 206/2005. |
| --- | --- |

(1)

2004 m. kovo 6 d. Komisija inicijavo pagal Tarybos reglamentus 3285/94 (2) ir 519/94 (3) tyrimą dėl apsaugos priemonių taikymo išaugintos lašišos importui. 2005 m. vasario 5 d. Komisija Reglamentu (EB) Nr. 206/2005 (4) nustatė galutines apsaugos priemones, kurių forma buvo tarifinės kvotos kartu su minimaliomis importo kainomis. Galutinės apsaugos priemonės taikomos nuo 2005 m. vasario 6 d. ir jų taikymo laikotarpiu bus palaipsniui liberalizuojamos. 2005 m. balandžio 23 d. Komisija Reglamentu (EB) Nr. 627/2005 (5) panaikino Komisijos reglamentą (EB) Nr. 206/2005.

1.2.   Tyrimo pradžia

| (2) | Vykstant tyrimui dėl apsaugos priemonių 2004 m. rugsėjo 8 d. ES Lašišos gamintojų grupė („skundo pateikėjas“), atstovaujanti didžiąją Bendrijos išaugintos lašišos produkcijos dalį, pateikė skundą dėl lašišos, kurios kilmės šalis yra Norvegija, importo. |
| --- | --- |

(2)

Vykstant tyrimui dėl apsaugos priemonių 2004 m. rugsėjo 8 d. ES Lašišos gamintojų grupė („skundo pateikėjas“), atstovaujanti didžiąją Bendrijos išaugintos lašišos produkcijos dalį, pateikė skundą dėl lašišos, kurios kilmės šalis yra Norvegija, importo.

| (3) | Skunde buvo pateikti minėto produkto dempingo ir dėl to atsirandančios esminės žalos įrodymai, kurie buvo laikomi pakankamu pagrindu tyrimui pradėti. |
| --- | --- |

(3)

Skunde buvo pateikti minėto produkto dempingo ir dėl to atsirandančios esminės žalos įrodymai, kurie buvo laikomi pakankamu pagrindu tyrimui pradėti.

| (4) | 2004 m. spalio 23 d., paskelbus inicijavimo pranešimą (6), buvo pradėtas tyrimas. |
| --- | --- |

(4)

2004 m. spalio 23 d., paskelbus inicijavimo pranešimą (6), buvo pradėtas tyrimas.

1.3.   Tyrimo laikotarpis

| (5) | Tyrimas dėl dempingo ir žalos apėmė laikotarpį nuo 2003 m. spalio 1 d. iki 2004 m. rugsėjo 30 d. („tyrimo laikotarpis“ arba „TL“). Nagrinėdama su žalos įvertinimu susijusias tendencijas, Komisija analizavo duomenis apie laikotarpį nuo 2001 m. sausio 1 d. iki 2004 m. rugsėjo 30 d. („svarstomasis laikotarpis“). Darant išvadas dėl kainų numušimo, pardavimo sumažintomis kainomis ir žalos pašalinimo, buvo remiamasi pirmiau minėtuoju TL. |
| --- | --- |

(5)

Tyrimas dėl dempingo ir žalos apėmė laikotarpį nuo 2003 m. spalio 1 d. iki 2004 m. rugsėjo 30 d. („tyrimo laikotarpis“ arba „TL“). Nagrinėdama su žalos įvertinimu susijusias tendencijas, Komisija analizavo duomenis apie laikotarpį nuo 2001 m. sausio 1 d. iki 2004 m. rugsėjo 30 d. („svarstomasis laikotarpis“). Darant išvadas dėl kainų numušimo, pardavimo sumažintomis kainomis ir žalos pašalinimo, buvo remiamasi pirmiau minėtuoju TL.

1.4.   Su tyrimu susijusios šalys

| (6) | Apie tyrimo inicijavimą Komisija oficialiai pranešė skundo pateikėjui, Norvegijos gamintojams, prekybininkams, importuotojams, tiekėjams ir vartotojams ir asociacijoms, apie kurių suinteresuotumą buvo žinoma, ir Norvegijos atstovams. Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė raštu pareikšti savo nuomonę ir pareikalauti jas išklausyti per inicijavimo pranešime nustatytą terminą. |
| --- | --- |

(6)

Apie tyrimo inicijavimą Komisija oficialiai pranešė skundo pateikėjui, Norvegijos gamintojams, prekybininkams, importuotojams, tiekėjams ir vartotojams ir asociacijoms, apie kurių suinteresuotumą buvo žinoma, ir Norvegijos atstovams. Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė raštu pareikšti savo nuomonę ir pareikalauti jas išklausyti per inicijavimo pranešime nustatytą terminą.

| (7) | Komisija pareikalavo pateikti ir patikrino visą informaciją, kurią laikė būtina, kad galėtų padaryti preliminarias išvadas dėl dempingo, padarytos žalos ir Bendrijos interesų. Šiuo tikslu Komisija išsiuntė klausimynus visoms šalims, apie kurių suinteresuotumą buvo žinoma, ir visiems eksportuotojams, kurie apie save buvo pranešę per inicijavimo pranešime nurodytą terminą. Su Komisija bendradarbiavo ir savo nuomonę pareiškė šios suinteresuotosios šalys: 102 Norvegijos eksportuotojai ir prekybininkai; 24 Bendrijos gamintojai; viena Bendrijos gamintojų asociacija; 15 importuotojų ir perdirbėjų; keturios naudotojų asociacijos; viena vartotojų asociacija; ir du tiekėjai. Patikrinimai buvo atlikti šių bendrovių patalpose:






  a) | Gamintojai Bendrijoje:







  — | Celtic Atlantic Salmon Ltd (Killary), Renvyle, Co Galway, Airija |
| --- | --- | --- | --- |

(7)

Komisija pareikalavo pateikti ir patikrino visą informaciją, kurią laikė būtina, kad galėtų padaryti preliminarias išvadas dėl dempingo, padarytos žalos ir Bendrijos interesų. Šiuo tikslu Komisija išsiuntė klausimynus visoms šalims, apie kurių suinteresuotumą buvo žinoma, ir visiems eksportuotojams, kurie apie save buvo pranešę per inicijavimo pranešime nurodytą terminą. Su Komisija bendradarbiavo ir savo nuomonę pareiškė šios suinteresuotosios šalys: 102 Norvegijos eksportuotojai ir prekybininkai; 24 Bendrijos gamintojai; viena Bendrijos gamintojų asociacija; 15 importuotojų ir perdirbėjų; keturios naudotojų asociacijos; viena vartotojų asociacija; ir du tiekėjai. Patikrinimai buvo atlikti šių bendrovių patalpose:

a)

Gamintojai Bendrijoje:

—

Celtic Atlantic Salmon Ltd (Killary), Renvyle, Co Galway, Airija

| — | Hoove Salmon Ltd, Whiteness Shetland, Jungtinė Karalystė |
| --- | --- |

—

Hoove Salmon Ltd, Whiteness Shetland, Jungtinė Karalystė

| — | Loch Duart Ltd, Scourie By Lairg, Sutherland, Škotija, Jungtinė Karalystė |
| --- | --- |

—

Loch Duart Ltd, Scourie By Lairg, Sutherland, Škotija, Jungtinė Karalystė

| — | Orkney Sea Farms Ltd, Glasgow, Jungtinė Karalystė |
| --- | --- |

—

Orkney Sea Farms Ltd, Glasgow, Jungtinė Karalystė

| — | West Minch Salmon Ltd, Sidinish Salmon Ltd, Benbecula, Western Isles, Jungtinė Karalystė |
| --- | --- |

—

West Minch Salmon Ltd, Sidinish Salmon Ltd, Benbecula, Western Isles, Jungtinė Karalystė

| — | Wester Ross Salmon, Inverness, Jungtinė Karalystė |
| --- | --- |

—

Wester Ross Salmon, Inverness, Jungtinė Karalystė

| b) | Eksportuotojai







  — | Marine Harvest Bolga AS, N-8158 Bolga, Norvegija |
| --- | --- | --- |

b)

Eksportuotojai

—

Marine Harvest Bolga AS, N-8158 Bolga, Norvegija

| — | Fjord Seafood Norway AS, Toftsundet, N-8900 Brønnøysund, Norvegija |
| --- | --- |

—

Fjord Seafood Norway AS, Toftsundet, N-8900 Brønnøysund, Norvegija

| — | Pan Fish Norway AS, Grimmergata 5, N-6002 Ålesund, Norvegija |
| --- | --- |

—

Pan Fish Norway AS, Grimmergata 5, N-6002 Ålesund, Norvegija

| — | Stolt Sea Farm AS, Postboks 370, Sentrum, N-0102, Oslo, Norway |
| --- | --- |

—

Stolt Sea Farm AS, Postboks 370, Sentrum, N-0102, Oslo, Norway

| — | Follalaks AS, N-8286 Nordfold, Norvegija |
| --- | --- |

—

Follalaks AS, N-8286 Nordfold, Norvegija

| — | Nordlaks Oppdrett AS, Boks 224, N-8455 Stokmarknes, Norvegija |
| --- | --- |

—

Nordlaks Oppdrett AS, Boks 224, N-8455 Stokmarknes, Norvegija

| — | Hydrotech AS, Bentnesveien 50, N-6512 Kristiansund, Norvegija |
| --- | --- |

—

Hydrotech AS, Bentnesveien 50, N-6512 Kristiansund, Norvegija

| — | Grieg Seafood AS, Postboks 234, N-5804 Bergen, Norvegija |
| --- | --- |

—

Grieg Seafood AS, Postboks 234, N-5804 Bergen, Norvegija

| — | Seafarm Invest AS, Postboks N-8764, 8764 Lovund, Norvegija |
| --- | --- |

—

Seafarm Invest AS, Postboks N-8764, 8764 Lovund, Norvegija

| — | Sinkaberg-Hansen AS, Postboks 134, N-7901 Rorvik, Norvegija |
| --- | --- |

—

Sinkaberg-Hansen AS, Postboks 134, N-7901 Rorvik, Norvegija

| c) | Importuotojai, perdirbėjai, vartotojai







  — | Labeyrie, St. Vincent de Tyrosse, Prancūzija |
| --- | --- | --- |

c)

Importuotojai, perdirbėjai, vartotojai

—

Labeyrie, St. Vincent de Tyrosse, Prancūzija

| — | Laschinger GmbH, Bischofsmais, Vokietija |
| --- | --- |

—

Laschinger GmbH, Bischofsmais, Vokietija

| (8) | Visoms suinteresuotosioms šalims, kurios to paprašė per pirmiau nurodytą terminą ir įrodė, kad yra svarbių priežasčių joms būti išklausytoms, tokia galimybė buvo suteikta. |
| --- | --- |

(8)

Visoms suinteresuotosioms šalims, kurios to paprašė per pirmiau nurodytą terminą ir įrodė, kad yra svarbių priežasčių joms būti išklausytoms, tokia galimybė buvo suteikta.

| (9) | Inicijavimo pranešime Komisija nurodė, kad dėl akivaizdžiai didelio svarstomojo produkto Norvegijos eksportuotojų ir Bendrijos gamintojų skaičiaus, atliekant šį tyrimą, numatoma taikyti atrankos metodiką. |
| --- | --- |

(9)

Inicijavimo pranešime Komisija nurodė, kad dėl akivaizdžiai didelio svarstomojo produkto Norvegijos eksportuotojų ir Bendrijos gamintojų skaičiaus, atliekant šį tyrimą, numatoma taikyti atrankos metodiką.

2.   SVARSTOMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS

2.1.   Svarstomasis produktas

| (10) | Svarstomasis produktas yra išauginta (ne laukinė) lašiša, filė arba ne filė, šviežia, atšaldyta arba sušaldyta. Apibrėžimas neapima kitų panašių išaugintos žuvies produktų, tokių kaip didysis (lašišinis) upėtakis, biomasė (gyva lašiša), o taip pat laukinė lašiša ir kitos apdorotos lašišos rūšys, tokios kaip rūkyta lašiša. |
| --- | --- |

(10)

Svarstomasis produktas yra išauginta (ne laukinė) lašiša, filė arba ne filė, šviežia, atšaldyta arba sušaldyta. Apibrėžimas neapima kitų panašių išaugintos žuvies produktų, tokių kaip didysis (lašišinis) upėtakis, biomasė (gyva lašiša), o taip pat laukinė lašiša ir kitos apdorotos lašišos rūšys, tokios kaip rūkyta lašiša.

| (11) | Šiuo metu produktas yra klasifikuojamas KN kodais ex 0302 12 00, ex 0303 11 00, ex 0303 19 00, ex 0303 22 00, ex 0304 10 13 ir ex 0304 20 13 pagal skirtingus produkto pateikimo būdus (šviežia arba atšaldyta žuvis, šviežia arba atšaldyta filė, užšaldyta žuvis ir užšaldyta filė). Pagal fizines savybes, gamybos procesą ir visų išaugintų lašišų pakeičiamumą vartotojų atžvilgiu, laikoma, kad bet kokia išauginta lašiša yra vienas produktas. Kai tokia lašiša pateikiama skirtingu pavidalu, tokie produktai skirti tam pačiam galutiniam naudojimui, ir juos galima lengvai pakeisti. Todėl atliekant tyrimą laikoma, kad tokie produktai yra vienas produktas. |
| --- | --- |

(11)

Šiuo metu produktas yra klasifikuojamas KN kodais ex 0302 12 00, ex 0303 11 00, ex 0303 19 00, ex 0303 22 00, ex 0304 10 13 ir ex 0304 20 13 pagal skirtingus produkto pateikimo būdus (šviežia arba atšaldyta žuvis, šviežia arba atšaldyta filė, užšaldyta žuvis ir užšaldyta filė). Pagal fizines savybes, gamybos procesą ir visų išaugintų lašišų pakeičiamumą vartotojų atžvilgiu, laikoma, kad bet kokia išauginta lašiša yra vienas produktas. Kai tokia lašiša pateikiama skirtingu pavidalu, tokie produktai skirti tam pačiam galutiniam naudojimui, ir juos galima lengvai pakeisti. Todėl atliekant tyrimą laikoma, kad tokie produktai yra vienas produktas.

2.2.   Panašus produktas

| (12) | Tyrimas parodė, kad Bendrijos pramonės išaugintos ir Bendrijoje parduodamos lašišos, Norvegijoje išaugintos ir vidaus rinkoje parduodamos lašišos, ir išaugintos lašišos importuojamos į Bendriją iš Norvegijos pagrindinės fizinės savybės yra tokios pačios, ir kad jos vartojamos tokiems patiems tikslams. |
| --- | --- |

(12)

Tyrimas parodė, kad Bendrijos pramonės išaugintos ir Bendrijoje parduodamos lašišos, Norvegijoje išaugintos ir vidaus rinkoje parduodamos lašišos, ir išaugintos lašišos importuojamos į Bendriją iš Norvegijos pagrindinės fizinės savybės yra tokios pačios, ir kad jos vartojamos tokiems patiems tikslams.

| (13) | Priimant šį sprendimą, ypač buvo atsižvelgta į šias išvadas:






  — | svarstomajam ir Bendrijos produktui taikoma ta pati tarptautinė tarifų klasifikacija. Be to, jie turi tokias pačias arba panašias fizines savybes, tokias kaip skonis, dydis, forma ir konsistencija; |
| --- | --- | --- |

(13)

Priimant šį sprendimą, ypač buvo atsižvelgta į šias išvadas:

—

svarstomajam ir Bendrijos produktui taikoma ta pati tarptautinė tarifų klasifikacija. Be to, jie turi tokias pačias arba panašias fizines savybes, tokias kaip skonis, dydis, forma ir konsistencija;

| — | svarstomasis ir Bendrijos produktas buvo parduodamas per panašius ar tuos pačius prekybos kanalus, informacija apie kainas buvo lengvai prieinama pirkėjams, o svarstomasis produktas ir Bendrijos gamintojų produktas iš esmės konkuravo kaina; |
| --- | --- |

—

svarstomasis ir Bendrijos produktas buvo parduodamas per panašius ar tuos pačius prekybos kanalus, informacija apie kainas buvo lengvai prieinama pirkėjams, o svarstomasis produktas ir Bendrijos gamintojų produktas iš esmės konkuravo kaina;

| — | abu – ir svarstomasis, ir Bendrijos – produktai skirti tam pačiam ar panašiam galutiniam vartojimui, ir todėl jie buvo pakaitiniai ir lengvai pakeičiami produktai. |
| --- | --- |

—

abu – ir svarstomasis, ir Bendrijos – produktai skirti tam pačiam ar panašiam galutiniam vartojimui, ir todėl jie buvo pakaitiniai ir lengvai pakeičiami produktai.

| (14) | Todėl daroma preliminari išvada, kad svarstomasis produktas ir Norvegijoje išauginta ir parduodama vidaus rinkoje lašiša, o taip pat Bendrijos išauginta ir parduodama Bendrijos vidaus rinkoje lašiša turi iš esmės tas pačias fizines savybes, skirta tam pačiam vartojimui ir dėl to laikoma panašiu produktu pagal pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalį. |
| --- | --- |

(14)

Todėl daroma preliminari išvada, kad svarstomasis produktas ir Norvegijoje išauginta ir parduodama vidaus rinkoje lašiša, o taip pat Bendrijos išauginta ir parduodama Bendrijos vidaus rinkoje lašiša turi iš esmės tas pačias fizines savybes, skirta tam pačiam vartojimui ir dėl to laikoma panašiu produktu pagal pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalį.

3.   DEMPINGAS

3.1.   Bendrosios pastabos

| (15) | Nors dauguma Norvegijos lašišos augintojų pardavinėjo produktą į Bendriją per prekybininkus, dempingą galima buvo įvertinti gamintojų lygiu. Iš tikro, įgyvendinus pokyčius Norvegijos lašišos auginimo pramonėje, buvo nustatyta, kad dauguma Norvegijos lašišos augintojų pardavinėjo svarstomąjį produktą arba tiesiogiai į EB, arba galėjo nurodyti, kad svarstomąjį produktą į Bendrijos rinką parduoda per nesusijusius prekybininkus. Todėl normaliąją vertę ir eksporto kainą galima buvo nustatyti gamintojo lygiu. |
| --- | --- |

(15)

Nors dauguma Norvegijos lašišos augintojų pardavinėjo produktą į Bendriją per prekybininkus, dempingą galima buvo įvertinti gamintojų lygiu. Iš tikro, įgyvendinus pokyčius Norvegijos lašišos auginimo pramonėje, buvo nustatyta, kad dauguma Norvegijos lašišos augintojų pardavinėjo svarstomąjį produktą arba tiesiogiai į EB, arba galėjo nurodyti, kad svarstomąjį produktą į Bendrijos rinką parduoda per nesusijusius prekybininkus. Todėl normaliąją vertę ir eksporto kainą galima buvo nustatyti gamintojo lygiu.

3.2.   Atranka

| (16) | Inicijavimo pranešimo 5.1(a) skyriuje buvo nurodyta, kad Komisija gali nuspręsti taikyti pagrindinio reglamento 17 straipsnyje apibrėžtą atrankos procedūrą. Atsiliepdami į prašymą, nurodytą inicijavimo pranešimo 5.1(a)(i) skyriuje, 102 bendrovės pateikė prašomą informaciją per pranešime nustatytą terminą. Tarp pateikusiųjų informaciją buvo 38 lašišų augintojai, kurie taip pat eksportavo svarstomąjį produktą į EB (eksportuojantys gamintojai). Pardavimai buvo vykdomi arba tiesiogiai, arba per nesusijusius prekybininkus. |
| --- | --- |

(16)

Inicijavimo pranešimo 5.1(a) skyriuje buvo nurodyta, kad Komisija gali nuspręsti taikyti pagrindinio reglamento 17 straipsnyje apibrėžtą atrankos procedūrą. Atsiliepdami į prašymą, nurodytą inicijavimo pranešimo 5.1(a)(i) skyriuje, 102 bendrovės pateikė prašomą informaciją per pranešime nustatytą terminą. Tarp pateikusiųjų informaciją buvo 38 lašišų augintojai, kurie taip pat eksportavo svarstomąjį produktą į EB (eksportuojantys gamintojai). Pardavimai buvo vykdomi arba tiesiogiai, arba per nesusijusius prekybininkus.

| (17) | Atsižvelgiant į didelį susijusių bendrovių skaičių, buvo nuspręsta pasinaudoti atrankos nuostatomis, ir šiuo tikslu, pasikonsultavus su Norvegijos institucijomis, buvo atrinktos Norvegijos bendrovės, kurių eksporto į EB apimtys yra didžiausios. Dėl kai kurių klausimų su Norvegijos institucijomis nepavyko susitarti, ypač dėl kai kurių eksportuotojų, kurių svarstomojo produkto eksporto į Bendriją apimtys buvo santykinai nedidelės, išskyrimo iš atrankos grupės. Patenkinus Norvegijos institucijų prašymą, būtų pažeistas atrankos principas, t. y. kad atrinktos bendrovės, kurias būtų galima pagrįstai išnagrinėti per turimą laiką, atstovautų kuo didesnę eksporto dalį. Todėl tokių prašymų negalima buvo patenkinti. Atrinktąją grupę sudarė dešimt stambiausių Norvegijos eksportuojančių gamintojų, kurių eksporto apimtys sudarė beveik 80 % visų bendradarbiaujančių Bendrijos gamintojų eksporto į Bendriją. |
| --- | --- |

(17)

Atsižvelgiant į didelį susijusių bendrovių skaičių, buvo nuspręsta pasinaudoti atrankos nuostatomis, ir šiuo tikslu, pasikonsultavus su Norvegijos institucijomis, buvo atrinktos Norvegijos bendrovės, kurių eksporto į EB apimtys yra didžiausios. Dėl kai kurių klausimų su Norvegijos institucijomis nepavyko susitarti, ypač dėl kai kurių eksportuotojų, kurių svarstomojo produkto eksporto į Bendriją apimtys buvo santykinai nedidelės, išskyrimo iš atrankos grupės. Patenkinus Norvegijos institucijų prašymą, būtų pažeistas atrankos principas, t. y. kad atrinktos bendrovės, kurias būtų galima pagrįstai išnagrinėti per turimą laiką, atstovautų kuo didesnę eksporto dalį. Todėl tokių prašymų negalima buvo patenkinti. Atrinktąją grupę sudarė dešimt stambiausių Norvegijos eksportuojančių gamintojų, kurių eksporto apimtys sudarė beveik 80 % visų bendradarbiaujančių Bendrijos gamintojų eksporto į Bendriją.

| (18) | Atlikus patikrinimą, nustatyta, kad, remiantis pateikta informacija, dviejų atrinktų bendrovių atžvilgiu negalima buvo nustatyti, kad išauginta lašiša būtų pardavinėjama nesusijusioms šalims objektyviai nustatytomis kainomis. Tokiomis aplinkybėmis buvo padaryta preliminari išvada, kad, kol šios bendrovės pateiks pakankamos informacijos, joms turėtų būti nustatomas ne atskiras dempingo skirtumas, o bendrovių, kurioms galėjo būti nustatytas individualus dempingo skirtumas, dempingo skirtumo svertinis vidurkis. Tačiau, reikia pažymėti, kad Komisija yra numačiusi nagrinėti šį klausimą galutiniame tyrimo etape ir, jeigu aptariamosios bendrovės nepateiks reikalingos informacijos, gali priimti sprendimą remdamasi turimais faktais, pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį. |
| --- | --- |

(18)

Atlikus patikrinimą, nustatyta, kad, remiantis pateikta informacija, dviejų atrinktų bendrovių atžvilgiu negalima buvo nustatyti, kad išauginta lašiša būtų pardavinėjama nesusijusioms šalims objektyviai nustatytomis kainomis. Tokiomis aplinkybėmis buvo padaryta preliminari išvada, kad, kol šios bendrovės pateiks pakankamos informacijos, joms turėtų būti nustatomas ne atskiras dempingo skirtumas, o bendrovių, kurioms galėjo būti nustatytas individualus dempingo skirtumas, dempingo skirtumo svertinis vidurkis. Tačiau, reikia pažymėti, kad Komisija yra numačiusi nagrinėti šį klausimą galutiniame tyrimo etape ir, jeigu aptariamosios bendrovės nepateiks reikalingos informacijos, gali priimti sprendimą remdamasi turimais faktais, pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį.

3.3.   Normalioji vertė

| (19) | Nustatydama normaliąją vertę, Komisija pirmiausia nustatė, ar kiekvieno į atanką įtraukto eksportuojančio gamintojo bendras svarstomojo produkto pardavimo vidaus rinkoje kiekis yra tipiškas palyginti su bendra eksporto į Bendriją apimtimi. Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalį pardavimas vidaus rinkoje yra laikomas tipišku, jeigu kiekvieno eksportuojančio gamintojo tokio pardavimo kiekis yra ne mažesnis nei 5 % jo bendro eksporto į Bendriją. |
| --- | --- |

(19)

Nustatydama normaliąją vertę, Komisija pirmiausia nustatė, ar kiekvieno į atanką įtraukto eksportuojančio gamintojo bendras svarstomojo produkto pardavimo vidaus rinkoje kiekis yra tipiškas palyginti su bendra eksporto į Bendriją apimtimi. Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalį pardavimas vidaus rinkoje yra laikomas tipišku, jeigu kiekvieno eksportuojančio gamintojo tokio pardavimo kiekis yra ne mažesnis nei 5 % jo bendro eksporto į Bendriją.

| (20) | Vėliau Komisija nustatė tipiškai prekiaujančių vidaus rinkoje bendrovių parduodamas išaugintos lašišos rūšis, kurios buvo tokios pačios arba tiesiogiai palyginamos su išaugintos lašišos rūšimis, eksportuojamomis į Bendriją. |
| --- | --- |

(20)

Vėliau Komisija nustatė tipiškai prekiaujančių vidaus rinkoje bendrovių parduodamas išaugintos lašišos rūšis, kurios buvo tokios pačios arba tiesiogiai palyginamos su išaugintos lašišos rūšimis, eksportuojamomis į Bendriją.

| (21) | Buvo nustatyta, ar kiekvienos vidaus rinkoje parduodamos rūšies pardavimas yra pakankamai tipiškas taikant pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalį. Atskiros rūšies pardavimas vidaus rinkoje yra laikomas pakankamai tipišku, jeigu tokios rūšies bendros pardavimo vidaus rinkoje apimtys per TL sudarė 5 % ar daugiau palyginamosios rūšies bendro pardavimo Bendrijos rinkai. |
| --- | --- |

(21)

Buvo nustatyta, ar kiekvienos vidaus rinkoje parduodamos rūšies pardavimas yra pakankamai tipiškas taikant pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalį. Atskiros rūšies pardavimas vidaus rinkoje yra laikomas pakankamai tipišku, jeigu tokios rūšies bendros pardavimo vidaus rinkoje apimtys per TL sudarė 5 % ar daugiau palyginamosios rūšies bendro pardavimo Bendrijos rinkai.

| (22) | Taip pat buvo išnagrinėta, ar kiekvienos rūšies pardavimas vidaus rinkoje tipiškais kiekiais gali būti laikomas pardavimu įprastomis prekybos sąlygomis, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalį, nustatant atitinkamos rūšies pelningo pardavimo nepriklausomiems pirkėjams dalį. |
| --- | --- |

(22)

Taip pat buvo išnagrinėta, ar kiekvienos rūšies pardavimas vidaus rinkoje tipiškais kiekiais gali būti laikomas pardavimu įprastomis prekybos sąlygomis, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalį, nustatant atitinkamos rūšies pelningo pardavimo nepriklausomiems pirkėjams dalį.

| (23) | Tais atvejais, kai tam tikros rūšies išaugintos lašišos, parduotos už grynąją pardavimo kainą, lygią apskaičiuotoms gamybos sąnaudoms ar už ją didesnę, pardavimo apimtis sudarė 80 % ar daugiau bendrų tokios rūšies pardavimų, o svertinis tokios rūšies kainos vidurkis buvo lygus ar didesnis nei gamybos sąnaudos, normalioji vertė buvo grindžiama realia vidaus kaina. Tokia kaina buvo apskaičiuota kaip viso vidaus pardavimo per TL kainų svertinis vidurkis, neatsižvelgiant į tai, ar šis pardavimas buvo pelningas ar ne. |
| --- | --- |

(23)

Tais atvejais, kai tam tikros rūšies išaugintos lašišos, parduotos už grynąją pardavimo kainą, lygią apskaičiuotoms gamybos sąnaudoms ar už ją didesnę, pardavimo apimtis sudarė 80 % ar daugiau bendrų tokios rūšies pardavimų, o svertinis tokios rūšies kainos vidurkis buvo lygus ar didesnis nei gamybos sąnaudos, normalioji vertė buvo grindžiama realia vidaus kaina. Tokia kaina buvo apskaičiuota kaip viso vidaus pardavimo per TL kainų svertinis vidurkis, neatsižvelgiant į tai, ar šis pardavimas buvo pelningas ar ne.

| (24) | Tais atvejais, kai tam tikros rūšies išaugintos lašišos pelningo pardavimo dalis sudarė mažiau nei 80 % bendros tos rūšies pardavimo apimties, arba jeigu svertinis tokios rūšies kainų vidurkis buvo mažesnis už gamybos sąnaudas, normalioji vertė buvo grindžiama faktine vidaus kaina, apskaičiuota tik pagal tokios rūšies pelningo pardavimo kainos svertinį vidurkį, jeigu toks pardavimas sudarė 10 % ar daugiau bendro tokios rūšies pardavimo. |
| --- | --- |

(24)

Tais atvejais, kai tam tikros rūšies išaugintos lašišos pelningo pardavimo dalis sudarė mažiau nei 80 % bendros tos rūšies pardavimo apimties, arba jeigu svertinis tokios rūšies kainų vidurkis buvo mažesnis už gamybos sąnaudas, normalioji vertė buvo grindžiama faktine vidaus kaina, apskaičiuota tik pagal tokios rūšies pelningo pardavimo kainos svertinį vidurkį, jeigu toks pardavimas sudarė 10 % ar daugiau bendro tokios rūšies pardavimo.

| (25) | Tais atvejais, kai bet kurios išaugintos lašišos rūšies pelningo pardavimo apimtis sudarė mažiau nei 10 % bendros pardavimo apimties, buvo laikoma, kad ši konkreti rūšis vidaus rinkoje nebuvo parduodama pakankamais kiekiais, kad tai būtų galima laikyti tinkamu pagrindu normaliajai vertei nustatyti. |
| --- | --- |

(25)

Tais atvejais, kai bet kurios išaugintos lašišos rūšies pelningo pardavimo apimtis sudarė mažiau nei 10 % bendros pardavimo apimties, buvo laikoma, kad ši konkreti rūšis vidaus rinkoje nebuvo parduodama pakankamais kiekiais, kad tai būtų galima laikyti tinkamu pagrindu normaliajai vertei nustatyti.

| (26) | Tais atvejais, kai negalima buvo remtis atitinkamo eksportuojančio gamintojo atitinkamos rūšies produkto pardavimo vidaus rinkoje kaina, buvo naudojama apskaičiuota normalioji vertė pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalį. Todėl, remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalimi, normalioji vertė buvo apskaičiuojama prie eksportuojamų rūšių gamybos sąnaudų, jei būtina, patikslintų, pridėjus pagrįstą pardavimo, bendrųjų ir administracinių išlaidų (PBA) dydį bei pagrįstą pelną. Šiuo tikslu Komisija vertino, ar kiekvieno atitinkamo eksportuojančio gamintojo vidaus rinkoje patirtos PBA ir realizuotas pelnas buvo patikimi duomenys. |
| --- | --- |

(26)

Tais atvejais, kai negalima buvo remtis atitinkamo eksportuojančio gamintojo atitinkamos rūšies produkto pardavimo vidaus rinkoje kaina, buvo naudojama apskaičiuota normalioji vertė pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalį. Todėl, remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalimi, normalioji vertė buvo apskaičiuojama prie eksportuojamų rūšių gamybos sąnaudų, jei būtina, patikslintų, pridėjus pagrįstą pardavimo, bendrųjų ir administracinių išlaidų (PBA) dydį bei pagrįstą pelną. Šiuo tikslu Komisija vertino, ar kiekvieno atitinkamo eksportuojančio gamintojo vidaus rinkoje patirtos PBA ir realizuotas pelnas buvo patikimi duomenys.

| (27) | Faktinė pelno marža buvo laikoma patikima, jeigu atitinkamos bendrovės vidaus pardavimo apimtis galėjo būti laikoma tipiška, palyginti su bendromis eksporto į Bendriją apimtimis. Bendrovių, kurių pardavimo apimtys buvo tipiškos, pelno marža buvo nustatoma, remiantis atitinkamų rūšių vidaus pardavimu įprastomis prekybos sąlygomis. Šiuo tikslu buvo taikoma 22 – 25 konstatuojamosiose dalyse apibrėžta metodika. |
| --- | --- |

(27)

Faktinė pelno marža buvo laikoma patikima, jeigu atitinkamos bendrovės vidaus pardavimo apimtis galėjo būti laikoma tipiška, palyginti su bendromis eksporto į Bendriją apimtimis. Bendrovių, kurių pardavimo apimtys buvo tipiškos, pelno marža buvo nustatoma, remiantis atitinkamų rūšių vidaus pardavimu įprastomis prekybos sąlygomis. Šiuo tikslu buvo taikoma 22 – 25 konstatuojamosiose dalyse apibrėžta metodika.

| (28) | Tais atvejais, jeigu šie kriterijai nebuvo tenkinami, Komisija toliau vertino, ar galima būtų remtis kitų bendrovių, kurių pardavimas įrastomis prekybos sąlygomis Norvegijoje buvo tipiškas, pelno maržos svertiniu vidurkiu arba faktiniais duomenimis apie tokios bendrovės tos pačios bendros kategorijos produktų gamybą ir pardavimą vidaus rinkoje įprastinėmis prekybos sąlygomis. Galiausiai, jeigu negalima buvo taikyti nė vieno šių metodų, vidaus pelno marža buvo nustatoma pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalies c punktą. |
| --- | --- |

(28)

Tais atvejais, jeigu šie kriterijai nebuvo tenkinami, Komisija toliau vertino, ar galima būtų remtis kitų bendrovių, kurių pardavimas įrastomis prekybos sąlygomis Norvegijoje buvo tipiškas, pelno maržos svertiniu vidurkiu arba faktiniais duomenimis apie tokios bendrovės tos pačios bendros kategorijos produktų gamybą ir pardavimą vidaus rinkoje įprastinėmis prekybos sąlygomis. Galiausiai, jeigu negalima buvo taikyti nė vieno šių metodų, vidaus pelno marža buvo nustatoma pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalies c punktą.

| (29) | Penkių bendrovių pardavimas buvo tipiškas, tačiau buvo nustatyta, kad tik viena bendrovė pardavinėjo vidaus rinkoje įprastomis prekybos sąlygomis tam tikras svarstomojo produkto rūšis, kurios, be to, buvo eksportuojamos. Šių bendrovių išaugintos lašišos kitų rūšių normalioji vertė turėjo būti apskaičiuojama pagal 26 konstatuojamoje dalyje išaiškintą metodiką. Buvo nustatyta, kad trijų bendrovių išaugintos lašišos pardavimas vidaus rinkoje nebuvo tipiškas. Todėl visų šių bendrovių gaminamų svarstomojo produkto rūšių normalioji vertė turėjo būti apskaičiuota pagal 26 konstatuojamoje dalyje išaiškintą metodiką. |
| --- | --- |

(29)

Penkių bendrovių pardavimas buvo tipiškas, tačiau buvo nustatyta, kad tik viena bendrovė pardavinėjo vidaus rinkoje įprastomis prekybos sąlygomis tam tikras svarstomojo produkto rūšis, kurios, be to, buvo eksportuojamos. Šių bendrovių išaugintos lašišos kitų rūšių normalioji vertė turėjo būti apskaičiuojama pagal 26 konstatuojamoje dalyje išaiškintą metodiką. Buvo nustatyta, kad trijų bendrovių išaugintos lašišos pardavimas vidaus rinkoje nebuvo tipiškas. Todėl visų šių bendrovių gaminamų svarstomojo produkto rūšių normalioji vertė turėjo būti apskaičiuota pagal 26 konstatuojamoje dalyje išaiškintą metodiką.

| (30) | Kaip minėta 29 konstatuojamoje dalyje, nustatant vidaus rinkos pelno maržą, buvo nustatyta, kad tik vienas eksportuojantis gamintojas pardavinėjo išaugintą lašišą vidaus rinkoje įprastomis prekybos sąlygomis. Kadangi toks pardavimas nebuvo pakankamai tipiškas, pagal 28 konstatuojamoje dalyje apibrėžtą metodiką, laikinai nustatyta, kad pelnas iš vidaus pardavimo yra 8 % nuo apyvartos. Tokia pelno marža buvo laikoma didžiausia, kurią galėtų pasiekti gyvybinga pramonės šaka. Be to, reikia pažymėti, taip nustatyta vidaus pardavimo pelno marža buvo tokia pati, kaip ir bendrovės, kuri prekiavo vidaus rinkoje įprastomis prekybos sąlygomis. Tokia pelno marža taip pat atrodo absoliutusis minimumas, atsižvelgiant į nemažas laiko ir išteklių investicijas, reikalingas lašišai išauginti, kadangi jos augimo ciklas nuo jauniklių iki pagavimui tinkamos lašišos yra treji metai. Komisija ir toliau svarstys pardavimo vidaus rinkoje pelno klausimą, atsižvelgdama į tokią investicijų naštą, o taip pat Norvegijoje taikomas palūkanų normas, ir tyrimo galutiniame etape gali savo sprendimą peržiūrėti. |
| --- | --- |

(30)

Kaip minėta 29 konstatuojamoje dalyje, nustatant vidaus rinkos pelno maržą, buvo nustatyta, kad tik vienas eksportuojantis gamintojas pardavinėjo išaugintą lašišą vidaus rinkoje įprastomis prekybos sąlygomis. Kadangi toks pardavimas nebuvo pakankamai tipiškas, pagal 28 konstatuojamoje dalyje apibrėžtą metodiką, laikinai nustatyta, kad pelnas iš vidaus pardavimo yra 8 % nuo apyvartos. Tokia pelno marža buvo laikoma didžiausia, kurią galėtų pasiekti gyvybinga pramonės šaka. Be to, reikia pažymėti, taip nustatyta vidaus pardavimo pelno marža buvo tokia pati, kaip ir bendrovės, kuri prekiavo vidaus rinkoje įprastomis prekybos sąlygomis. Tokia pelno marža taip pat atrodo absoliutusis minimumas, atsižvelgiant į nemažas laiko ir išteklių investicijas, reikalingas lašišai išauginti, kadangi jos augimo ciklas nuo jauniklių iki pagavimui tinkamos lašišos yra treji metai. Komisija ir toliau svarstys pardavimo vidaus rinkoje pelno klausimą, atsižvelgdama į tokią investicijų naštą, o taip pat Norvegijoje taikomas palūkanų normas, ir tyrimo galutiniame etape gali savo sprendimą peržiūrėti.

| (31) | Nustatydama pagrįstas PBA išlaidas, Komisija buvo tokios nuomonės, kad laikinai šiame etape galima naudoti eksportuojančių gamintojų pateiktą informaciją apie kiekvieną bendrovę. Tačiau reikia pažymėti, kad dar būtina išsiaiškinti ir patikrinti nemažai klausimų, nuo kurių priklauso tokios metodikos tinkamumas. Komisija toliau svarstys šį klausimą ir galutiniame tyrimo etape gali nuspręsti savo sprendimą pakeisti. |
| --- | --- |

(31)

Nustatydama pagrįstas PBA išlaidas, Komisija buvo tokios nuomonės, kad laikinai šiame etape galima naudoti eksportuojančių gamintojų pateiktą informaciją apie kiekvieną bendrovę. Tačiau reikia pažymėti, kad dar būtina išsiaiškinti ir patikrinti nemažai klausimų, nuo kurių priklauso tokios metodikos tinkamumas. Komisija toliau svarstys šį klausimą ir galutiniame tyrimo etape gali nuspręsti savo sprendimą pakeisti.

3.4.   Eksporto kaina

| (32) | Visais atvejais, kai svarstomasis produktas buvo eksportuojamas į Bendriją parduodant nepriklausomiems pirkėjams, eksporto kaina buvo nustatyta pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį, būtent, remiantis faktiškai sumokėtomis arba mokėtinomis eksporto kainomis. |
| --- | --- |

(32)

Visais atvejais, kai svarstomasis produktas buvo eksportuojamas į Bendriją parduodant nepriklausomiems pirkėjams, eksporto kaina buvo nustatyta pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį, būtent, remiantis faktiškai sumokėtomis arba mokėtinomis eksporto kainomis.

| (33) | Kai pardavimas buvo vykdomas per susijusį importuotoją Bendrijoje, eksporto kaina buvo apskaičiuota pagal importuotojo taikomą perpardavimo nepriklausomiems pirkėjams kainą. Buvo atlikti atitinkami koregavimai dėl susijusios bendrovės išlaidų, patirtų nuo importavimo iki perpardavimo, įskaitant PBA išlaidas, ir pagal pagrįstą pelno maržą 5 % nuo apyvartos pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalį. |
| --- | --- |

(33)

Kai pardavimas buvo vykdomas per susijusį importuotoją Bendrijoje, eksporto kaina buvo apskaičiuota pagal importuotojo taikomą perpardavimo nepriklausomiems pirkėjams kainą. Buvo atlikti atitinkami koregavimai dėl susijusios bendrovės išlaidų, patirtų nuo importavimo iki perpardavimo, įskaitant PBA išlaidas, ir pagal pagrįstą pelno maržą 5 % nuo apyvartos pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalį.

| (34) | Kai pardavimas eksportui buvo vykdomas per susijusį prekiautoją Norvegijoje, eksporto kaina buvo nustatyta pagal pirmojo nepriklausomo Bendrijos pirkėjo mokamą perpardavimo kainą. |
| --- | --- |

(34)

Kai pardavimas eksportui buvo vykdomas per susijusį prekiautoją Norvegijoje, eksporto kaina buvo nustatyta pagal pirmojo nepriklausomo Bendrijos pirkėjo mokamą perpardavimo kainą.

3.5.   Lyginimas

| (35) | Normalioji vertė ir eksporto kainos buvo lyginamos ex-works pagrindu. Siekiant užtikrinti teisingą normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimą, buvo daromi tinkami koregavimai dėl skirtumų, turinčių įtakos kainoms ir kainų palyginamumui, kaip numatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalyje. Buvo daromi atitinkami koregavimai dėl transporto, draudimo, kredito, komisinių ir banko mokesčių, pakavimo, muitų ir grąžinimo, nustačius, kad tokie duomenys yra priimtini, tikslūs ir pagrįsti patikrintais įrodymais. Koregavimai buvo daromi ir tais atvejais, kai pardavimas eksportui buvo vykdomas per Norvegijoje esančią susijusią bendrovę pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies i punktą. |
| --- | --- |

(35)

Normalioji vertė ir eksporto kainos buvo lyginamos ex-works pagrindu. Siekiant užtikrinti teisingą normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimą, buvo daromi tinkami koregavimai dėl skirtumų, turinčių įtakos kainoms ir kainų palyginamumui, kaip numatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalyje. Buvo daromi atitinkami koregavimai dėl transporto, draudimo, kredito, komisinių ir banko mokesčių, pakavimo, muitų ir grąžinimo, nustačius, kad tokie duomenys yra priimtini, tikslūs ir pagrįsti patikrintais įrodymais. Koregavimai buvo daromi ir tais atvejais, kai pardavimas eksportui buvo vykdomas per Norvegijoje esančią susijusią bendrovę pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies i punktą.

3.6.   Dempingo skirtumas

3.6.1.   Atrinktos bendrovės

| (36) | Galima buvo apskaičiuoti aštuonių atrinktų eksportuojančių gamintojų individualius dempingo skirtumus. Buvo palygintas šių bendrovių kiekvieno į Bendriją eksportuojamo svarstomojo produkto rūšies normaliosios vertės svertinis vidurkis su atitinkamos svarstomojo produkto rūšies eksporto kainos svertiniu vidurkiu, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalyje. Jeigu eksportuojantys gamintojai yra susiję, laikinasis dempingo skirtumas, išreikštas CIF importo kainos prie Bendrijos sienos procentine dalimi, buvo apskaičiuotas kaip susijusių bendrovių dempingo skirtumų svertinis vidurkis, atsižvelgiant į Bendrijos strategiją dėl susijusių eksportuotojų. Vykdant šį tyrimą, tokios aplinkybės susidarė dviejų bendrovių atžvilgiu. |
| --- | --- |

(36)

Galima buvo apskaičiuoti aštuonių atrinktų eksportuojančių gamintojų individualius dempingo skirtumus. Buvo palygintas šių bendrovių kiekvieno į Bendriją eksportuojamo svarstomojo produkto rūšies normaliosios vertės svertinis vidurkis su atitinkamos svarstomojo produkto rūšies eksporto kainos svertiniu vidurkiu, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalyje. Jeigu eksportuojantys gamintojai yra susiję, laikinasis dempingo skirtumas, išreikštas CIF importo kainos prie Bendrijos sienos procentine dalimi, buvo apskaičiuotas kaip susijusių bendrovių dempingo skirtumų svertinis vidurkis, atsižvelgiant į Bendrijos strategiją dėl susijusių eksportuotojų. Vykdant šį tyrimą, tokios aplinkybės susidarė dviejų bendrovių atžvilgiu.

| (37) | Dviems likusiems eksportuojantiems gamintojams, kurių individualaus dempingo skirtumo apskaičiuoti buvo neįmanoma, kaip minėta 18 konstatuojamoje dalyje, buvo nustatytas laikinas dempingo skirtumas, lygus į atranką patekusių bendrovių laikinųjų dempingo skirtumų svertiniam vidurkiui. |
| --- | --- |

(37)

Dviems likusiems eksportuojantiems gamintojams, kurių individualaus dempingo skirtumo apskaičiuoti buvo neįmanoma, kaip minėta 18 konstatuojamoje dalyje, buvo nustatytas laikinas dempingo skirtumas, lygus į atranką patekusių bendrovių laikinųjų dempingo skirtumų svertiniam vidurkiui.

3.6.2.   Į atranką nepatekusios bendrovės

| (38) | Bendrovėms, kurios bendradarbiavo, tačiau nebuvo atrinktos, ir kurios nėra susijusios su jokia kita atrinkta bendrove, laikinai buvo nustatytas dempingo skirtumas, lygus atrinktosioms bendrovėms laikinai nustatytų individualių dempingo skirtumų svertiniam vidurkiui, t. y. 25,1 %. |
| --- | --- |

(38)

Bendrovėms, kurios bendradarbiavo, tačiau nebuvo atrinktos, ir kurios nėra susijusios su jokia kita atrinkta bendrove, laikinai buvo nustatytas dempingo skirtumas, lygus atrinktosioms bendrovėms laikinai nustatytų individualių dempingo skirtumų svertiniam vidurkiui, t. y. 25,1 %.

| (39) | Bendrovėms, kurios bendradarbiavo tačiau nebuvo atrinktos, ir kurios yra susijusios su bet kuria kita į atranką patekusia bendrove, laikinai buvo nustatytas dempingo skirtumas, lygus atrinktosios bendrovės, su kuria ji susijusi, dempingo skirtumui. |
| --- | --- |

(39)

Bendrovėms, kurios bendradarbiavo tačiau nebuvo atrinktos, ir kurios yra susijusios su bet kuria kita į atranką patekusia bendrove, laikinai buvo nustatytas dempingo skirtumas, lygus atrinktosios bendrovės, su kuria ji susijusi, dempingo skirtumui.

3.6.3.   Nebendradarbiaujančios bendrovės

| (40) | Norėdama apskaičiuoti likutinį dempingo skirtumą, t. y. nebendradarbiavusių ir apie save nepranešusių Norvegijos eksportuotojų dempingo skirtumą, Komisija pirmiausiai nustatė bendradarbiavimo lygį. Buvo palyginta visas Norvegijos kilmės svarstomojo produkto importo apimtis, apskaičiuota pagal Eurostato duomenis, su faktiniais duomenimis, gautais iš eksportuojančių Norvegijos gamintojų, pareiškusių pageidavimą būti atrinktais. Tokiu pagrindu buvo nustatyta, kad bendradarbiauta buvo noriai, t. y. bendradarbiavo bendrovės, kurių eksporto apimtys sudarė beveik 80 % visos iš Norvegijos į Bendriją eksportuojamos išaugintos lašišos. |
| --- | --- |

(40)

Norėdama apskaičiuoti likutinį dempingo skirtumą, t. y. nebendradarbiavusių ir apie save nepranešusių Norvegijos eksportuotojų dempingo skirtumą, Komisija pirmiausiai nustatė bendradarbiavimo lygį. Buvo palyginta visas Norvegijos kilmės svarstomojo produkto importo apimtis, apskaičiuota pagal Eurostato duomenis, su faktiniais duomenimis, gautais iš eksportuojančių Norvegijos gamintojų, pareiškusių pageidavimą būti atrinktais. Tokiu pagrindu buvo nustatyta, kad bendradarbiauta buvo noriai, t. y. bendradarbiavo bendrovės, kurių eksporto apimtys sudarė beveik 80 % visos iš Norvegijos į Bendriją eksportuojamos išaugintos lašišos.

| (41) | Remiantis turima informacija, buvo padaryta išvada, kad šių bendrovių dempingo kainos nebuvo mažesnės nei bet kurios kitos į atranką patekusios bendrovės. Todėl buvo nustatyta, kad likutinis dempingo skirtumas lygus aukščiausiam bendradarbiaujančios bendrovės dempingo skirtumui. Šiuo pagrindu laikinai buvo nustatyta, kad likutinis dempingo skirtumas yra lygus 44,0 % CIF importo kainos prie Bendrijos sienos. |
| --- | --- |

(41)

Remiantis turima informacija, buvo padaryta išvada, kad šių bendrovių dempingo kainos nebuvo mažesnės nei bet kurios kitos į atranką patekusios bendrovės. Todėl buvo nustatyta, kad likutinis dempingo skirtumas lygus aukščiausiam bendradarbiaujančios bendrovės dempingo skirtumui. Šiuo pagrindu laikinai buvo nustatyta, kad likutinis dempingo skirtumas yra lygus 44,0 % CIF importo kainos prie Bendrijos sienos.

3.6.4.   Dempingo skirtumas

| (42) | Laikini dempingo skirtumai, išreikšti CIF importo kainos prie Bendrijos sienos procentu nesumokėjus muito, yra tokie:






  Bendrovė | Laikinas dempingo skirtumas |
| --- | --- | --- |
| Marine Harvest Bolga AS, N-8158 Bolga, Norvegija. | 21,9 % |
| Fjord Seafood Norway AS, Toftsundet, N-8900 Brønnøysund, Norvegija. | 37,7 % |
| Pan Fish Norway AS, Grimmergata 5, N-6002 Ålesund, Norvegija. | 25,4 % |
| Stolt Sea Farm AS, Postboks 370, Sentrum, N-0102, Oslo, Norvegija. | 13,9 % |
| Follalaks AS, N-8286 Nordfold, Norvegija. | 24,5 % |
| Nordlaks Oppdrett AS, Boks 224, N-8455 Stokmarknes, Norvegija. | 6,8 % |
| Hydrotech AS, Bentnesveien 50, N-6512 Kristiansund, Norvegija. | 21,9 % |
| Grieg Seafood AS, Postboks 234, N-5804 Bergen, Norvegija. | 22,9 % |
| Svertinis vidurkis | 22,5 % |
| Likutinis skirtumas | 37,7 % |

(42)

Laikini dempingo skirtumai, išreikšti CIF importo kainos prie Bendrijos sienos procentu nesumokėjus muito, yra tokie:

Bendrovė

Laikinas dempingo skirtumas

Marine Harvest Bolga AS, N-8158 Bolga, Norvegija.

21,9 %

Fjord Seafood Norway AS, Toftsundet, N-8900 Brønnøysund, Norvegija.

37,7 %

Pan Fish Norway AS, Grimmergata 5, N-6002 Ålesund, Norvegija.

25,4 %

Stolt Sea Farm AS, Postboks 370, Sentrum, N-0102, Oslo, Norvegija.

13,9 %

Follalaks AS, N-8286 Nordfold, Norvegija.

24,5 %

Nordlaks Oppdrett AS, Boks 224, N-8455 Stokmarknes, Norvegija.

6,8 %

Hydrotech AS, Bentnesveien 50, N-6512 Kristiansund, Norvegija.

21,9 %

Grieg Seafood AS, Postboks 234, N-5804 Bergen, Norvegija.

22,9 %

Svertinis vidurkis

22,5 %

Likutinis skirtumas

37,7 %

4.   ŽALA

4.1.   Bendrijos gamybos ir Bendrijos pramonės apibrėžimas

| (43) | Per TL išaugintą lašišą Bendrijoje gamino:






  — | Bendrijos gamintojai, nesusiję su Norvegijos eksportuotojais ar importuotojais, pateikę skundą arba atvirai jam pritarę; |
| --- | --- | --- |

(43)

Per TL išaugintą lašišą Bendrijoje gamino:

—

Bendrijos gamintojai, nesusiję su Norvegijos eksportuotojais ar importuotojais, pateikę skundą arba atvirai jam pritarę;

| — | Bendrijos gamintojai, nesusiję su Norvegijos eksportuotojais ar importuotojais, nepareiškę jokios nuomonės dėl skundo („tylintys“); |
| --- | --- |

—

Bendrijos gamintojai, nesusiję su Norvegijos eksportuotojais ar importuotojais, nepareiškę jokios nuomonės dėl skundo („tylintys“);

| — | keli kiti gamintojai, kurie, kaip nustatyta, buvo susiję su Norvegijos eksportuotojais ar importuotojais („susiję“). |
| --- | --- |

—

keli kiti gamintojai, kurie, kaip nustatyta, buvo susiję su Norvegijos eksportuotojais ar importuotojais („susiję“).

| (44) | Keli kiti gamintojai, susiję su Norvegijos eksportuotojais ar importuotojais, pranešė apie save ir paprašė, kad į juos būtų atsižvelgta apibrėžiant Bendrijos gamybą. Jie taip pat save priskyrė Bendrijos pramonei. Tačiau šis prašymas buvo atmestas pagal pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalį. Ypač buvo atsižvelgta į tai, kad santykiai tarp šių susijusių gamintojų ir produkto importuotojų ar eksportuotojų dempingo kainomis gali būti tokie, kad susiję gamintojai gali būti priversti elgtis kitaip nei nesusiję gamintojai. Todėl, apskaičiuojant Bendrijos gamybos apimtis, į šių kitų gamintojų produkcijos apimtis nebuvo atsižvelgta. |
| --- | --- |

(44)

Keli kiti gamintojai, susiję su Norvegijos eksportuotojais ar importuotojais, pranešė apie save ir paprašė, kad į juos būtų atsižvelgta apibrėžiant Bendrijos gamybą. Jie taip pat save priskyrė Bendrijos pramonei. Tačiau šis prašymas buvo atmestas pagal pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalį. Ypač buvo atsižvelgta į tai, kad santykiai tarp šių susijusių gamintojų ir produkto importuotojų ar eksportuotojų dempingo kainomis gali būti tokie, kad susiję gamintojai gali būti priversti elgtis kitaip nei nesusiję gamintojai. Todėl, apskaičiuojant Bendrijos gamybos apimtis, į šių kitų gamintojų produkcijos apimtis nebuvo atsižvelgta.

| (45) | Tyrimas parodė, kad per TL skundą pateikę Bendrijos gamintojai pagamino maždaug 20 000 tonų lašišos. Tai yra maždaug 90 % visos numatomos svarstomojo produkto Bendrijos produkcijos. Tai sudaro didžiąją Bendrijos produkcijos dalį. Todėl pagal pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalį ir 5 straipsnio 4 dalį laikoma, kad skundą pateikę gamintojai sudaro Bendrijos pramonę. |
| --- | --- |

(45)

Tyrimas parodė, kad per TL skundą pateikę Bendrijos gamintojai pagamino maždaug 20 000 tonų lašišos. Tai yra maždaug 90 % visos numatomos svarstomojo produkto Bendrijos produkcijos. Tai sudaro didžiąją Bendrijos produkcijos dalį. Todėl pagal pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalį ir 5 straipsnio 4 dalį laikoma, kad skundą pateikę gamintojai sudaro Bendrijos pramonę.

4.2.   Atranka žalai įvertinti

| (46) | Atsižvelgiant į didelį išaugintos lašišos gamintojų Bendrijoje skaičių, inicijavimo pranešime buvo numatyta galimybė taikyti atrankos metodiką žalai nustatyti. Bendrijos gamintojų atraka buvo vykdoma pagal didžiausią tipišką produkcijos kiekį, kurį pagrįstai galima ištirti per turimą laiką pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį. |
| --- | --- |

(46)

Atsižvelgiant į didelį išaugintos lašišos gamintojų Bendrijoje skaičių, inicijavimo pranešime buvo numatyta galimybė taikyti atrankos metodiką žalai nustatyti. Bendrijos gamintojų atraka buvo vykdoma pagal didžiausią tipišką produkcijos kiekį, kurį pagrįstai galima ištirti per turimą laiką pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį.

| (47) | Remiantis Komisijai pateikta informacija, pirmiausia buvo atrinkti šeši 7 konstatuojamoje dalyje nurodyti Bendrijos gamintojai, kurių buvo parašyta užpildyti klausimyną. Buvo atlikti patikrinimai šių bendrovių patalpose. Tyrimas parodė, kad Celtic Atlantic Salmon Ltd per visą svarstomąjį laikotarpį negamino išaugintos lašišos ir dėl to negalėjo pateikti klausimynu prašomų duomenų ir informacijos. Celtic Atlantic Salmon Ltd buvo įsteigta kaip bendrovė 2004 m. sausio mėn., nusipirkusi lašišą gaminančios bankroto administratoriui perduotos bendrovės tam tikrą turto dalį, ir galėjo pateikti duomenis tik apie TL. Taigi pradedant 63 konstatuojamąja dalimi tekste aptariami žalos rodikliai buvo nustatyti remiantis patikrintais kitų penkių 7 konstatuojamoje dalyje išvardytų bendrovių duomenimis. Tačiau į Celtic Atlantic Salmon Ltd pateiktus duomenis buvo atsižvelgta apskaičiuojant kainų numušimą arba prekybą sumažintomis kainomis. |
| --- | --- |

(47)

Remiantis Komisijai pateikta informacija, pirmiausia buvo atrinkti šeši 7 konstatuojamoje dalyje nurodyti Bendrijos gamintojai, kurių buvo parašyta užpildyti klausimyną. Buvo atlikti patikrinimai šių bendrovių patalpose. Tyrimas parodė, kad Celtic Atlantic Salmon Ltd per visą svarstomąjį laikotarpį negamino išaugintos lašišos ir dėl to negalėjo pateikti klausimynu prašomų duomenų ir informacijos. Celtic Atlantic Salmon Ltd buvo įsteigta kaip bendrovė 2004 m. sausio mėn., nusipirkusi lašišą gaminančios bankroto administratoriui perduotos bendrovės tam tikrą turto dalį, ir galėjo pateikti duomenis tik apie TL. Taigi pradedant 63 konstatuojamąja dalimi tekste aptariami žalos rodikliai buvo nustatyti remiantis patikrintais kitų penkių 7 konstatuojamoje dalyje išvardytų bendrovių duomenimis. Tačiau į Celtic Atlantic Salmon Ltd pateiktus duomenis buvo atsižvelgta apskaičiuojant kainų numušimą arba prekybą sumažintomis kainomis.

| (48) | Visiškai bendradarbiavusios atliekant tyrimą ir atrinktos penkios Bendrijos bendrovės per TL pagamino maždaug 8 300 tonų arba maždaug 37 % bendros apskaičiuotos išaugintos lašišos Bendrijos produkcijos. |
| --- | --- |

(48)

Visiškai bendradarbiavusios atliekant tyrimą ir atrinktos penkios Bendrijos bendrovės per TL pagamino maždaug 8 300 tonų arba maždaug 37 % bendros apskaičiuotos išaugintos lašišos Bendrijos produkcijos.

| (49) | Žalos analizė grindžiama a) būdingaisiais žalos rodikliais, tokiais kaip pardavimo kainos, atsargos, pelningumas, investicijų grąža, pinigų srautai, investicijos, gebėjimai pritraukti kapitalą ir atlyginimai, nustatyti pagal atrinktų bendrovių pateiktą informaciją, ir b) kitais žalos rodikliais, tokiai kaip gamyba, gamybos pajėgumai, pajėgumų išnaudojimas, pardavimo apimtys, rinkos dalis, augimas, užimtumas, našumas ir dempingo skirtumo dydis, nustatyti remiantis visos Bendrijos pramonės lygiu surinktais duomenimis. |
| --- | --- |

(49)

Žalos analizė grindžiama a) būdingaisiais žalos rodikliais, tokiais kaip pardavimo kainos, atsargos, pelningumas, investicijų grąža, pinigų srautai, investicijos, gebėjimai pritraukti kapitalą ir atlyginimai, nustatyti pagal atrinktų bendrovių pateiktą informaciją, ir b) kitais žalos rodikliais, tokiai kaip gamyba, gamybos pajėgumai, pajėgumų išnaudojimas, pardavimo apimtys, rinkos dalis, augimas, užimtumas, našumas ir dempingo skirtumo dydis, nustatyti remiantis visos Bendrijos pramonės lygiu surinktais duomenimis.

4.3.   Bendrijos vartojimas

| (50) | Svarstomuoju laikotarpiu Bendrijos vartojimo raida buvo tokia:
  1 lentelė:
  Bendrijos vartojimas | 2001 | 2002 | 2003 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tonos | 527 970 | 550 943 | 611 101 | 607 904 |
| Indeksas | 100 | 104 | 116 | 115 |
| Šaltinis: Eurostatas ir duomenys iš Airijos, Jungtinės Karalystės, Prancūzijos. Visi skaičiai pateikiami apie ES-25. |

(50)

Svarstomuoju laikotarpiu Bendrijos vartojimo raida buvo tokia:

1 lentelė:

Bendrijos vartojimas

2001

2002

2003

TL

Tonos

527 970

550 943

611 101

607 904

Indeksas

100

104

116

115

Šaltinis: Eurostatas ir duomenys iš Airijos, Jungtinės Karalystės, Prancūzijos. Visi skaičiai pateikiami apie ES-25.

| (51) | Bendrijos vartojimas buvo nustatytas remiantis visų Bendrijos gamintojų pagaminamos produkcijos kiekiu pridėjus iš visų trečiųjų šalių importuojamą kiekį, ir atėmus eksportą iš Europos į Bendriją. Visų Bendrijoje įsisteigusių gamintojų pagaminamas produkcijos kiekis buvo nustatytas remiantis valstybių, kuriose vykdoma gamyba, pateiktais duomenimis, t. y. Airijos, Jungtinės Karalystės ir Prancūzijos. Duomenys apie importuojamus ir eksportuojamus kiekius gauti iš Eurostato. |
| --- | --- |

(51)

Bendrijos vartojimas buvo nustatytas remiantis visų Bendrijos gamintojų pagaminamos produkcijos kiekiu pridėjus iš visų trečiųjų šalių importuojamą kiekį, ir atėmus eksportą iš Europos į Bendriją. Visų Bendrijoje įsisteigusių gamintojų pagaminamas produkcijos kiekis buvo nustatytas remiantis valstybių, kuriose vykdoma gamyba, pateiktais duomenimis, t. y. Airijos, Jungtinės Karalystės ir Prancūzijos. Duomenys apie importuojamus ir eksportuojamus kiekius gauti iš Eurostato.

| (52) | Reikia pažymėti, kad Bendrijoje didelėmis apimtimis lašiša auginama tik Jungtinėje Karalystėje (Škotijoje) ir Airijoje. Buvo atlikti reikalingi koregavimai konvertuojant Eurostat nurodomus neto svorius į suapvalintus svorius arba „neišdarinėtos žuvies ekvivalentus“(NŽE) (7), kadangi pramonėje duomenys dažniausiai lyginami neišdarinėtos žuvies ekvivalento pagrindu. Todėl, jeigu kitaip nenurodyta, duomenys apie šviežią, atšaldytą arba užšaldytą lašišą, išskyrus filė, ir šviežią, atšaldytą arba užšaldytą lašišos filė, atsižvelgiant į lašišos pateikimo būdą, buvo padalyti iš konversijos koeficientų, atitinkamai 0,90 ir 0,65, t. y. visuotinai lašišos pramonėje priimtų konversijos koeficientų. |
| --- | --- |

(52)

Reikia pažymėti, kad Bendrijoje didelėmis apimtimis lašiša auginama tik Jungtinėje Karalystėje (Škotijoje) ir Airijoje. Buvo atlikti reikalingi koregavimai konvertuojant Eurostat nurodomus neto svorius į suapvalintus svorius arba „neišdarinėtos žuvies ekvivalentus“(NŽE) (7), kadangi pramonėje duomenys dažniausiai lyginami neišdarinėtos žuvies ekvivalento pagrindu. Todėl, jeigu kitaip nenurodyta, duomenys apie šviežią, atšaldytą arba užšaldytą lašišą, išskyrus filė, ir šviežią, atšaldytą arba užšaldytą lašišos filė, atsižvelgiant į lašišos pateikimo būdą, buvo padalyti iš konversijos koeficientų, atitinkamai 0,90 ir 0,65, t. y. visuotinai lašišos pramonėje priimtų konversijos koeficientų.

| (53) | Pirmiau esančioje lentelėje pateikti duomenys rodo, kad 2001–2003 m. vartojimas padidėjo 16 %. Tyrimo laikotarpiu vartojimas išliko maždaug tokio paties lygio kaip ir 2003 m., sumažėjęs vos 0,5 %. Apskaičiuota, kad per svarstomąjį laikotarpį bendras vartojimas padidėjo net 15 %. |
| --- | --- |

(53)

Pirmiau esančioje lentelėje pateikti duomenys rodo, kad 2001–2003 m. vartojimas padidėjo 16 %. Tyrimo laikotarpiu vartojimas išliko maždaug tokio paties lygio kaip ir 2003 m., sumažėjęs vos 0,5 %. Apskaičiuota, kad per svarstomąjį laikotarpį bendras vartojimas padidėjo net 15 %.

4.4.   Svarstomosios šalies importas į Bendriją

4.4.1.   Svarstomojo importo apimtys

| (54) | Taikant pirmiau esančioje 51 konstatuojamoje dalyje apibrėžtą metodiką, pagal Eurostato pateiktus duomenis per svarstomąjį laikotarpį svarstomojo produkto importo iš Norvegijos apimtys kito taip:
  2 lentelė:
  Svarstomojo importo apimtys | 2001 | 2002 | 2003 | TLP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tonos | 269 126 | 294 481 | 351 757 | 362 492 |
| Indeksas | 100 | 109 | 131 | 135 |
| Šaltinis: Eurostatas |

(54)

Taikant pirmiau esančioje 51 konstatuojamoje dalyje apibrėžtą metodiką, pagal Eurostato pateiktus duomenis per svarstomąjį laikotarpį svarstomojo produkto importo iš Norvegijos apimtys kito taip:

2 lentelė:

Svarstomojo importo apimtys

2001

2002

2003

TLP

Tonos

269 126

294 481

351 757

362 492

Indeksas

100

109

131

135

Šaltinis: Eurostatas

| (55) | Pirmiau esančioje lentelėje pateikti duomenys rodo, kad per svarstomąjį laikotarpį išaugintos lašišos importo iš Norvegijos apimtys padidėjo 35 %. Ypač smarkiai – net 31 % – importo apimtys padidėjo 2001–2003 m. ir toliau kiekvienais metais nuo 2003 m. iki TL augo po 3 %. Kitaip tariant, nors per svarstomąjį laikotarpį vartojimas padidėjo beveik 80 000 tonų, Norvegijos eksportuotojai sugebėjo padidinti savo pardavimą Bendrijos rinkoje 93 000 tonų, tai yra daugiau, nei išaugo bendras vartojimas. |
| --- | --- |

(55)

Pirmiau esančioje lentelėje pateikti duomenys rodo, kad per svarstomąjį laikotarpį išaugintos lašišos importo iš Norvegijos apimtys padidėjo 35 %. Ypač smarkiai – net 31 % – importo apimtys padidėjo 2001–2003 m. ir toliau kiekvienais metais nuo 2003 m. iki TL augo po 3 %. Kitaip tariant, nors per svarstomąjį laikotarpį vartojimas padidėjo beveik 80 000 tonų, Norvegijos eksportuotojai sugebėjo padidinti savo pardavimą Bendrijos rinkoje 93 000 tonų, tai yra daugiau, nei išaugo bendras vartojimas.

4.4.2.   Svarstomojo importo rinkos dalis

| (56) | Norvegijos eksportuojančių gamintojų užimama rinkos dalis kito kaip parodyta toliau esančioje lentelėje:
  3 lentelė:
  Importo iš Norvegijos rinkos dalis | 2001 | 2002 | 2003 | TLIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | 51 % | 53,5 % | 57,6 % | 59,6 % |
| Indeksas | 100 | 105 | 113 | 117 |
| Šaltinis: Eurostatas, Bendrijos gamybos ir eksporto duomenys, apskaičiuojami pagal Airijos, Jungtinės Karalystės, Prancūzijos ir Latvijos duomenis. |

(56)

Norvegijos eksportuojančių gamintojų užimama rinkos dalis kito kaip parodyta toliau esančioje lentelėje:

3 lentelė:

Importo iš Norvegijos rinkos dalis

2001

2002

2003

TLIP

51 %

53,5 %

57,6 %

59,6 %

Indeksas

100

105

113

117

Šaltinis: Eurostatas, Bendrijos gamybos ir eksporto duomenys, apskaičiuojami pagal Airijos, Jungtinės Karalystės, Prancūzijos ir Latvijos duomenis.

| (57) | Kaip ir importo apimtys, per svarstomąjį laikotarpį Norvegijos užimama rinkos dalis nuolat didėjo. Bendrai, rinkos dalis pagal importo apimtis per svarstomąjį laikotarpį padidėjo 17 % arba 8,6 procentiniais punktais. Per laikotarpį nuo 2002 m. iki TL rinkos dalis padidėjo net 6,1 procentiniais punktais. |
| --- | --- |

(57)

Kaip ir importo apimtys, per svarstomąjį laikotarpį Norvegijos užimama rinkos dalis nuolat didėjo. Bendrai, rinkos dalis pagal importo apimtis per svarstomąjį laikotarpį padidėjo 17 % arba 8,6 procentiniais punktais. Per laikotarpį nuo 2002 m. iki TL rinkos dalis padidėjo net 6,1 procentiniais punktais.

4.4.3.   Vidutinės importo dempingo pagrindu kainos

| (58) | Toliau yra parodyta, kaip kito importo iš Norvegijos dempingo kainomis į Bendrijos rinką kainos.
  4 lentelė:
  Vidutinės importo iš Norvegijos dempingo kainos (EUR/tonos) | 2001 | 2002 | 2003 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | 3,13 | 3,04 | 2,64 | 2,64 |
| Indeksas | 100 | 97 | 84 | 84 |
| Šaltinis: Eurostatas |

(58)

Toliau yra parodyta, kaip kito importo iš Norvegijos dempingo kainomis į Bendrijos rinką kainos.

4 lentelė:

Vidutinės importo iš Norvegijos dempingo kainos (EUR/tonos)

2001

2002

2003

TL

3,13

3,04

2,64

2,64

Indeksas

100

97

84

84

Šaltinis: Eurostatas

| (59) | Per svarstomą laikotarpį vidutinė importo dempingo pagrindu kaina sumažėjo 16 %. Pagal pirmiau pateiktoje lentelėje nurodytus duomenis galima akivaizdžiai matyti, kad kainos mažėjo, o ypač ryškiai jos smuko 2003 m., tuo pat metu, kai importo dempingo kainomis į Bendriją apimtys ryškiai išaugo, kaip nurodyta 54 konstatuojamoje dalyje. |
| --- | --- |

(59)

Per svarstomą laikotarpį vidutinė importo dempingo pagrindu kaina sumažėjo 16 %. Pagal pirmiau pateiktoje lentelėje nurodytus duomenis galima akivaizdžiai matyti, kad kainos mažėjo, o ypač ryškiai jos smuko 2003 m., tuo pat metu, kai importo dempingo kainomis į Bendriją apimtys ryškiai išaugo, kaip nurodyta 54 konstatuojamoje dalyje.

4.4.4.   Kainos numušimas

| (60) | Apskaičiuojant kainų numušimo per TL lygį, atrinktų Bendrijos pramonės gamintojų pardavimo kainų svertinis vidurkis buvo palygintas su atrinktų eksportuojančių Norvegijos gamintojų eksporto kainos svertiniu vidurkiu. Buvo lyginamos panašių išaugintos lašišos rūšių kainos tuo pačiu prekybos lygiu, būtent, parduodant pirmajam nepriklausomam pirkėjui. Kainos buvo lyginamos, atėmus nuolaidas ir grąžinimus, o importo kainomis buvo laikomos CIF kainos prie Bendrijos sienos, pakoreguotos dėl muitų. |
| --- | --- |

(60)

Apskaičiuojant kainų numušimo per TL lygį, atrinktų Bendrijos pramonės gamintojų pardavimo kainų svertinis vidurkis buvo palygintas su atrinktų eksportuojančių Norvegijos gamintojų eksporto kainos svertiniu vidurkiu. Buvo lyginamos panašių išaugintos lašišos rūšių kainos tuo pačiu prekybos lygiu, būtent, parduodant pirmajam nepriklausomam pirkėjui. Kainos buvo lyginamos, atėmus nuolaidas ir grąžinimus, o importo kainomis buvo laikomos CIF kainos prie Bendrijos sienos, pakoreguotos dėl muitų.

| (61) | Buvo naudojamos atrinktų Bendrijos gamintojų ex-works kainos, t. y. neįskaitant transporto sąnaudų ir tokiu prekybos lygiu, kurį galima laikyti palyginamu su svarstomojo importo prekybos lygmeniu. Tų atrinktų Bendrijos pramonės gamintojų, kurie pardavinėjo žuvį pačiose veisyklose atėmus perdirbimo įmonėms mokamus mokesčius, kainos buvo pakoreguotos jas padidinant, kad būtų tinkamai įvertintos perdirbimo ir pakavimo sąnaudos ir kad jų kainas galima būtų palyginti su kitų atrinktųjų gamintojų kainomis. Toks koregavimas buvo atliktas pagal kitų atrinktųjų gamintojų dėl šios veiklos patirtas sąnaudas arba pagal faktiškai perdirbimo įmonei mokamus mokesčius. |
| --- | --- |

(61)

Buvo naudojamos atrinktų Bendrijos gamintojų ex-works kainos, t. y. neįskaitant transporto sąnaudų ir tokiu prekybos lygiu, kurį galima laikyti palyginamu su svarstomojo importo prekybos lygmeniu. Tų atrinktų Bendrijos pramonės gamintojų, kurie pardavinėjo žuvį pačiose veisyklose atėmus perdirbimo įmonėms mokamus mokesčius, kainos buvo pakoreguotos jas padidinant, kad būtų tinkamai įvertintos perdirbimo ir pakavimo sąnaudos ir kad jų kainas galima būtų palyginti su kitų atrinktųjų gamintojų kainomis. Toks koregavimas buvo atliktas pagal kitų atrinktųjų gamintojų dėl šios veiklos patirtas sąnaudas arba pagal faktiškai perdirbimo įmonei mokamus mokesčius.

| (62) | Palyginus svertinį vidurkį su svertiniu vidurkiu, tapo aišku, kad per TL svarstomieji Norvegijos kilmės produktai buvo parduodami Bendrijoje tokiomis kainomis, kurios numušė Bendrijos pramonės kainas vidutiniškai maždaug 15 %, išreiškus pastarųjų kainų procentine dalimi. |
| --- | --- |

(62)

Palyginus svertinį vidurkį su svertiniu vidurkiu, tapo aišku, kad per TL svarstomieji Norvegijos kilmės produktai buvo parduodami Bendrijoje tokiomis kainomis, kurios numušė Bendrijos pramonės kainas vidutiniškai maždaug 15 %, išreiškus pastarųjų kainų procentine dalimi.

4.5.   Bendrijos pramonės padėtis

| (63) | Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalį nagrinėjant importo dempingo kainomis poveikį Bendrijos pramonei, buvo įvertinti visi ekonominiai veiksniai ir rodikliai, turintys įtakos pramonės būklei per svarstomąjį laikotarpį. |
| --- | --- |

(63)

Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalį nagrinėjant importo dempingo kainomis poveikį Bendrijos pramonei, buvo įvertinti visi ekonominiai veiksniai ir rodikliai, turintys įtakos pramonės būklei per svarstomąjį laikotarpį.

4.5.1.   Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų išnaudojimas

| (64) | Bendrijos pramonės gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų išnaudojimas kito taip:
  5 lentelė:
  Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų išnaudojimas | 2001 | 2002 | 2003 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gamyba (tonomis) | 18 118 | 20 621 | 19 387 | 20 536 |
| Indeksas | 100 | 114 | 107 | 113 |
| Gamybos pajėgumai (tonomis) | 36 994 | 37 112 | 41 862 | 43 662 |
| Indeksas | 100 | 100 | 113 | 118 |
| Pajėgumų išnaudojimas | 49 % | 56 % | 46 % | 47 % |
| Indeksas | 100 | 113 | 95 | 96 |
| Šaltinis: Bendrijos pramonė |

(64)

Bendrijos pramonės gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų išnaudojimas kito taip:

5 lentelė:

Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų išnaudojimas

2001

2002

2003

TL

Gamyba (tonomis)

18 118

20 621

19 387

20 536

Indeksas

100

114

107

113

Gamybos pajėgumai (tonomis)

36 994

37 112

41 862

43 662

Indeksas

100

100

113

118

Pajėgumų išnaudojimas

49 %

56 %

46 %

47 %

Indeksas

100

113

95

96

Šaltinis: Bendrijos pramonė

| (65) | 2001–2002 m. Bendrijos pramonės gamyba pirmiausia padidėjo 14 %. Vėliau ji sumažėjo 6 %, tačiau per TL vėl padidėjo 5 %, nors vis tiek išliko mažesnio nei 2002 m. lygio. Kaip galima matyti iš pirmiau pateiktos lentelės, per svarstomąjį laikotarpį gamyba iš viso padidėjo 13 %. |
| --- | --- |

(65)

2001–2002 m. Bendrijos pramonės gamyba pirmiausia padidėjo 14 %. Vėliau ji sumažėjo 6 %, tačiau per TL vėl padidėjo 5 %, nors vis tiek išliko mažesnio nei 2002 m. lygio. Kaip galima matyti iš pirmiau pateiktos lentelės, per svarstomąjį laikotarpį gamyba iš viso padidėjo 13 %.

| (66) | Per svarstomąjį laikotarpį gamybos pajėgumai padidėjo 18 %. Labiausiai jie padidėjo 2003 m. (+13 %). Reikėtų pažymėti, kad Europos Bendrijoje išaugintos lašišos gamybą veiksmingai riboja vyriausybės licencijos, kuriose nustatytas didžiausias gyvos žuvies kiekis, kurį galima laikyti vandenyje bet kuriuo metu bet kurioje vietoje. Pateikti teorinių gamybos pajėgumų duomenys pagrįsti bendru licencijuotu kiekiu, o ne fiziniais Bendrijos pramonei priklausančių žuvų auginimo narvų ar kitokių gamybos įrengimų pajėgumais. Todėl manoma, kad atliekamos analizės požiūriu tokie gamybos pajėgumų duomenys nėra labai prasmingi. |
| --- | --- |

(66)

Per svarstomąjį laikotarpį gamybos pajėgumai padidėjo 18 %. Labiausiai jie padidėjo 2003 m. (+13 %). Reikėtų pažymėti, kad Europos Bendrijoje išaugintos lašišos gamybą veiksmingai riboja vyriausybės licencijos, kuriose nustatytas didžiausias gyvos žuvies kiekis, kurį galima laikyti vandenyje bet kuriuo metu bet kurioje vietoje. Pateikti teorinių gamybos pajėgumų duomenys pagrįsti bendru licencijuotu kiekiu, o ne fiziniais Bendrijos pramonei priklausančių žuvų auginimo narvų ar kitokių gamybos įrengimų pajėgumais. Todėl manoma, kad atliekamos analizės požiūriu tokie gamybos pajėgumų duomenys nėra labai prasmingi.

| (67) | 2001-2002 m. gamybos pajėgumų išnaudojimas pirmiausia padidėjo 13 %, tačiau 2003 m. sumažėjo maždaug 18 %, ir per TL buvo daugiau ar mažiau stabilus. |
| --- | --- |

(67)

2001-2002 m. gamybos pajėgumų išnaudojimas pirmiausia padidėjo 13 %, tačiau 2003 m. sumažėjo maždaug 18 %, ir per TL buvo daugiau ar mažiau stabilus.

4.5.2.   Atsargos

| (68) | Reikėtų pažymėti, kad Bendrijos pramonė praktiškai nekaupia išaugintos lašišos atsargų ir pagautas lašišas iš karto parduoda vartotojų pramonei. Todėl neatrodo, kad atsargų vertinimas būtų labai svarbus veiksnys nagrinėjant ekonominę Bendrijos padėtį. |
| --- | --- |

(68)

Reikėtų pažymėti, kad Bendrijos pramonė praktiškai nekaupia išaugintos lašišos atsargų ir pagautas lašišas iš karto parduoda vartotojų pramonei. Todėl neatrodo, kad atsargų vertinimas būtų labai svarbus veiksnys nagrinėjant ekonominę Bendrijos padėtį.

4.5.3.   Pardavimo apimtys, rinkos dalys, vidutinės vieneto kainos EB ir augimas

| (69) | Toliau pateikti duomenys apie Bendrijos pramonės pardavimą nepriklausomiems pirkėjams Bendrijos rinkoje.
  6 lentelė:
  Pardavimo apimtys, rinkos dalys, vidutinės vieneto kainos EB ir augimas | 2001 | 2002 | 2003 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pardavimo apimtys (tonomis) | 17 556 | 18 684 | 18 997 | 19 925 |
| Indeksas | 100 | 106 | 108 | 113 |
| Rinkos dalis | 3,33 % | 3,38 % | 3,11 % | 3,28 % |
| Indeksas | 100 | 102 | 93 | 99 |
| Vieneto pardavimo kainos vidurkis (EUR/kg) | 3,03 | 3,00 | 2,61 | 2,84 |
| Indeksas | 100 | 99 | 86 | 94 |
| Šaltinis: pardavimo apimčių ir rinkos dalies – pagal Bendrijos pramonės duomenis. Vidutinės vieneto pardavimo kainos nustatytos pagal atrinktų Bendrijos gamintojų ex-works kainas |

(69)

Toliau pateikti duomenys apie Bendrijos pramonės pardavimą nepriklausomiems pirkėjams Bendrijos rinkoje.

6 lentelė:

Pardavimo apimtys, rinkos dalys, vidutinės vieneto kainos EB ir augimas

2001

2002

2003

TL

Pardavimo apimtys (tonomis)

17 556

18 684

18 997

19 925

Indeksas

100

106

108

113

Rinkos dalis

3,33 %

3,38 %

3,11 %

3,28 %

Indeksas

100

102

93

99

Vieneto pardavimo kainos vidurkis (EUR/kg)

3,03

3,00

2,61

2,84

Indeksas

100

99

86

94

Šaltinis: pardavimo apimčių ir rinkos dalies – pagal Bendrijos pramonės duomenis. Vidutinės vieneto pardavimo kainos nustatytos pagal atrinktų Bendrijos gamintojų ex-works kainas

| (70) | Nuo 2001 m. iki TL Bendrijos pramonės pardavimo apimtys padidėjo 13 %. Kitaip tariant, Bendrijos pramonė sugebėjo padidinti savo pardavimo apimtis 2 300 tonų. Šiuos rezultatus reikėtų vertinti atsižvelgiant į Bendrijos vartojimo padidėjimą net 80 000 tonų per tą patį laikotarpį. |
| --- | --- |

(70)

Nuo 2001 m. iki TL Bendrijos pramonės pardavimo apimtys padidėjo 13 %. Kitaip tariant, Bendrijos pramonė sugebėjo padidinti savo pardavimo apimtis 2 300 tonų. Šiuos rezultatus reikėtų vertinti atsižvelgiant į Bendrijos vartojimo padidėjimą net 80 000 tonų per tą patį laikotarpį.

| (71) | Bendrai per svarstomąjį laikotarpį Bendrijos pramonės rinkos dalis sumažėjo (- 1 %). 2001–2002 m. ji iš pradžių padidėjo, o po to staigiai sumažėjo 2003 m.; per TL ji vėl padidėjo, bet išliko truputį mažesnė už 2001 m. buvusį lygį. Atsižvelgiant į mažą Bendrijos pramonei tenkančią rinkos dalį, reikėtų pažymėti, kad net ir nedidelis praradimas daro didelį poveikį Bendrijos pramonei. |
| --- | --- |

(71)

Bendrai per svarstomąjį laikotarpį Bendrijos pramonės rinkos dalis sumažėjo (- 1 %). 2001–2002 m. ji iš pradžių padidėjo, o po to staigiai sumažėjo 2003 m.; per TL ji vėl padidėjo, bet išliko truputį mažesnė už 2001 m. buvusį lygį. Atsižvelgiant į mažą Bendrijos pramonei tenkančią rinkos dalį, reikėtų pažymėti, kad net ir nedidelis praradimas daro didelį poveikį Bendrijos pramonei.

| (72) | Per laikotarpį nuo 2001 m. iki TL Bendrijos pramonės vidutinės pardavimo kainos sumažėjo 6 %. Labiausiai jos sumažėjo 2002–2003 m. (- 13 procentinių punktų), o per laikotarpį nuo 2003 m. iki TL jos šiek tiek padidėjo (+ 8 procentiniais punktais). |
| --- | --- |

(72)

Per laikotarpį nuo 2001 m. iki TL Bendrijos pramonės vidutinės pardavimo kainos sumažėjo 6 %. Labiausiai jos sumažėjo 2002–2003 m. (- 13 procentinių punktų), o per laikotarpį nuo 2003 m. iki TL jos šiek tiek padidėjo (+ 8 procentiniais punktais).

| (73) | Per svarstomąjį laikotarpį Bendrijos vartojimas išaugo 15 %, o Bendrijos pramonė padidino pardavimo apimtis 13 %. Tačiau per tą patį laikotarpį Bendrijos pardavimo kainos sumažėjo (- 6 %), kaip ir rinkos dalis (- 1 %). Tuo pat metu importo iš Norvegijos apimtys padidėjo maždaug 35 %, o mažomis dempingo kainomis importuojamo produkto rinkos dalis padidėjo net 8,6 procentiniais punktais. Tai reiškia, kad per svarstomąjį laikotarpį Bendrijos pramonė visu mastu nedalyvavo rinkos augime. |
| --- | --- |

(73)

Per svarstomąjį laikotarpį Bendrijos vartojimas išaugo 15 %, o Bendrijos pramonė padidino pardavimo apimtis 13 %. Tačiau per tą patį laikotarpį Bendrijos pardavimo kainos sumažėjo (- 6 %), kaip ir rinkos dalis (- 1 %). Tuo pat metu importo iš Norvegijos apimtys padidėjo maždaug 35 %, o mažomis dempingo kainomis importuojamo produkto rinkos dalis padidėjo net 8,6 procentiniais punktais. Tai reiškia, kad per svarstomąjį laikotarpį Bendrijos pramonė visu mastu nedalyvavo rinkos augime.

4.5.4.   Pelningumas, investicijų grąža ir pinigų srautai

| (74) | EB pardavimo pelningumas parodo pelną, gautą pardavus išaugintą lašišą Bendrijos rinkoje. Viso turto grąžą ir pinigų srautus galima įvertinti tik siauriausios produktų grupės, kuriai priklauso panašus produktas, lygiu, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 8 dalyje. Šiame kontekste reikia pažymėti, kad lašišos auginimas sudaro daugiau nei 95 % atrinktų Bendrijos pramonės bendrovių ekonominės veiklos. |
| --- | --- |

(74)

EB pardavimo pelningumas parodo pelną, gautą pardavus išaugintą lašišą Bendrijos rinkoje. Viso turto grąžą ir pinigų srautus galima įvertinti tik siauriausios produktų grupės, kuriai priklauso panašus produktas, lygiu, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 8 dalyje. Šiame kontekste reikia pažymėti, kad lašišos auginimas sudaro daugiau nei 95 % atrinktų Bendrijos pramonės bendrovių ekonominės veiklos.

| (75) | Be to, investicijų grąža buvo apskaičiuota viso turto grąžos pagrindu, kadangi Bendrijos pramonę sudarančios bendrovės daugiausia, jei neišimtinai, gamina ir parduoda svarstomąjį produktą. Šiame tyrime investicijų grąža yra nurodyta kaip pelnas investicijų grynosios buhalterinės vertės procentais.
  7 lentelė:
  Pelningumas, investicijų grąža ir pinigų srautai | 2001 | 2002 | 2003 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pardavimo į EB pelningumas | 7,2 % | – 2,9 % | – 6,2 % | – 4,0 % |
| Investicijų grąža | 36,7 % | – 15,5 % | – 20,7 % | – 21,4 % |
| Pinigų srautai (EUR 000) | 3 331 | – 11 | 951 | 698 |
| Šaltinis: atrinktos Bendrijos pramonės bendrovės |

(75)

Be to, investicijų grąža buvo apskaičiuota viso turto grąžos pagrindu, kadangi Bendrijos pramonę sudarančios bendrovės daugiausia, jei neišimtinai, gamina ir parduoda svarstomąjį produktą. Šiame tyrime investicijų grąža yra nurodyta kaip pelnas investicijų grynosios buhalterinės vertės procentais.

7 lentelė:

Pelningumas, investicijų grąža ir pinigų srautai

2001

2002

2003

TL

Pardavimo į EB pelningumas

7,2 %

– 2,9 %

– 6,2 %

– 4,0 %

Investicijų grąža

36,7 %

– 15,5 %

– 20,7 %

– 21,4 %

Pinigų srautai (EUR 000)

3 331

– 11

951

698

Šaltinis: atrinktos Bendrijos pramonės bendrovės

| (76) | Per 2001 m. Bendrijos pramonės pelningumas siekė 7,2 %. 2001-2002 m. pelningumas tapo neigiamu, sumažėjęs 10,1 procentiniais punktais. Nuo to momento Bendrijos pramonė veikė nuostolingai. Reikia pažymėti, kad padėtis dar labiau pablogėjo 2002–2003 m., kai nuostoliai siekė 6,2 % (arba 3,3 procentinių punktų). Dėl stabilios per TL laikotarpį paklausos Bendrija galėjo šiek tiek padidinti savo pardavimo kainas ir sumažinti savo nuostolius, kurie vis dėlto išliko ženklūs (- 4 %). Nuo svarstomojo laikotarpio pradžios iki jo pabaigos pelningumo sumažėjimas buvo labai ženklus ir siekė 11,2 procentinių punktų. |
| --- | --- |

(76)

Per 2001 m. Bendrijos pramonės pelningumas siekė 7,2 %. 2001-2002 m. pelningumas tapo neigiamu, sumažėjęs 10,1 procentiniais punktais. Nuo to momento Bendrijos pramonė veikė nuostolingai. Reikia pažymėti, kad padėtis dar labiau pablogėjo 2002–2003 m., kai nuostoliai siekė 6,2 % (arba 3,3 procentinių punktų). Dėl stabilios per TL laikotarpį paklausos Bendrija galėjo šiek tiek padidinti savo pardavimo kainas ir sumažinti savo nuostolius, kurie vis dėlto išliko ženklūs (- 4 %). Nuo svarstomojo laikotarpio pradžios iki jo pabaigos pelningumo sumažėjimas buvo labai ženklus ir siekė 11,2 procentinių punktų.

| (77) | Per svarstomąjį laikotarpį investicijų grąžos ir pinigų srautų raidos tendencijos buvo panašios į pelningumo tendencijas. |
| --- | --- |

(77)

Per svarstomąjį laikotarpį investicijų grąžos ir pinigų srautų raidos tendencijos buvo panašios į pelningumo tendencijas.

4.5.5.   Investicijos ir galimybė pritraukti kapitalą

8 lentelė:
  Investicijos ir galimybė pritraukti kapitalą

| | 2001 | 2002 | 2003 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Investicijos (EUR 000) | 1 407 | 1 301 | 1 101 | 2 249 |
| Šaltinis: atrinktos Bendrijos pramonės bendrovės |

2001

2002

2003

TL

Investicijos (EUR 000)

1 407

1 301

1 101

2 249

Šaltinis: atrinktos Bendrijos pramonės bendrovės

| (78) | Bendrijos investicijos per svarstomąjį laikotarpį padidėjo. Pirmiausia, investicijų mastas šiek tiek sumažėjo 2002 ir 2003 m., o per TL padidėjo. Tam tikru mastu tokios investicijos buvo reikalingos dėl tam laikotarpiui būdingos išlikusios stabilios paklausos. Taip pat buvo nustatyta, kad nemaža investicijų dalis buvo skirta esančioms gamybos priemonėms išlaikyti arba jas pakeisti, pasibaigus jų eksploatacijos laikui. Be to, per pastaruosius metus Bendrijos pramonė dėjo dideles pastangas padidinti ir išsaugoti konkurencingumą rinkoje. Išaugus konkurencijai, įvairių priemonių siekiant padidinti veiksmingumą ir sumažinti sąnaudas buvo imtasi sudarant įvairias sutartis, pvz., dėl pašarų pirkimo, bendros rinkodaros veiklos ar bendro pardavimo. Galiausiai, Bendrijos pramonėje taip pat vyko konsolidavimosi procesai. Lašišos auginimo pramonėje Bendrijoje vyko ženklūs struktūriniai pokyčiai bendrovių skaičiaus mažėjimo linkme. Nemažai smulkių augintojų nutraukė savo veiklą arba pardavė verslą kitiems gamintojams, kurie galėjo investuoti į tokių bendrovių veiklą. |
| --- | --- |

(78)

Bendrijos investicijos per svarstomąjį laikotarpį padidėjo. Pirmiausia, investicijų mastas šiek tiek sumažėjo 2002 ir 2003 m., o per TL padidėjo. Tam tikru mastu tokios investicijos buvo reikalingos dėl tam laikotarpiui būdingos išlikusios stabilios paklausos. Taip pat buvo nustatyta, kad nemaža investicijų dalis buvo skirta esančioms gamybos priemonėms išlaikyti arba jas pakeisti, pasibaigus jų eksploatacijos laikui. Be to, per pastaruosius metus Bendrijos pramonė dėjo dideles pastangas padidinti ir išsaugoti konkurencingumą rinkoje. Išaugus konkurencijai, įvairių priemonių siekiant padidinti veiksmingumą ir sumažinti sąnaudas buvo imtasi sudarant įvairias sutartis, pvz., dėl pašarų pirkimo, bendros rinkodaros veiklos ar bendro pardavimo. Galiausiai, Bendrijos pramonėje taip pat vyko konsolidavimosi procesai. Lašišos auginimo pramonėje Bendrijoje vyko ženklūs struktūriniai pokyčiai bendrovių skaičiaus mažėjimo linkme. Nemažai smulkių augintojų nutraukė savo veiklą arba pardavė verslą kitiems gamintojams, kurie galėjo investuoti į tokių bendrovių veiklą.

| (79) | Nustatyta, kad per svarstomąjį laikotarpį Bendrijos pramonei tapo sunkiau pritraukti kapitalą. Bendrijos gebėjimus pritraukti kapitalą reikėtų vertinti atsižvelgiant į Bendrijos pramonės pinigų srautų, kurie per svarstomąjį laikotarpį buvo neigiami, raidą. Taip pat buvo aišku, kad Bendrijos pramonės patirti nuostoliai ir pardavimo kainos per svarstomąjį laikotarpį neigiamai paveikė Bendrijos galimybes pritraukti finansavimą iš išorės šaltinių. |
| --- | --- |

(79)

Nustatyta, kad per svarstomąjį laikotarpį Bendrijos pramonei tapo sunkiau pritraukti kapitalą. Bendrijos gebėjimus pritraukti kapitalą reikėtų vertinti atsižvelgiant į Bendrijos pramonės pinigų srautų, kurie per svarstomąjį laikotarpį buvo neigiami, raidą. Taip pat buvo aišku, kad Bendrijos pramonės patirti nuostoliai ir pardavimo kainos per svarstomąjį laikotarpį neigiamai paveikė Bendrijos galimybes pritraukti finansavimą iš išorės šaltinių.

4.5.6.   Darbo vietos ir produktyvumas

9 lentelė:
  Darbo vietos ir produktyvumas

| | 2001 | 2002 | 2003 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Darbuotojų skaičius | 254 | 272 | 269 | 265 |
| Indeksas | 100 | 107 | 106 | 104 |
| Produktyvumas (tonos/darbuotojui) | 71,3 | 75,8 | 72,1 | 77,5 |
| Indeksas | 100 | 106 | 101 | 108 |
| Šaltinis: Bendrijos pramonė |

2001

2002

2003

TL

Darbuotojų skaičius

254

272

269

265

Indeksas

100

107

106

104

Produktyvumas (tonos/darbuotojui)

71,3

75,8

72,1

77,5

Indeksas

100

106

101

108

Šaltinis: Bendrijos pramonė

| (80) | Per laikotarpį nuo 2001 m. iki TL darbo vietų skaičius Bendrijos pramonėje (bendras) padidėjo 4 %. Tačiau toks darbo vietų skaičiaus padidėjimas buvo pastebimas per laikotarpį 2001-2002 m. (+ 7 %), ir tai galima paaiškinti padidėjusia tuo laikotarpiu svarstomojo produkto realizacija. Kaip matyti iš pirmiau pateiktos lentelės duomenų, dėl padėties rinkoje 2002 m. padidėjusio užimtumo išlaikyti nepavyko, ir 2003 m. bei per TL užimtumas vėl sumažėjo. |
| --- | --- |

(80)

Per laikotarpį nuo 2001 m. iki TL darbo vietų skaičius Bendrijos pramonėje (bendras) padidėjo 4 %. Tačiau toks darbo vietų skaičiaus padidėjimas buvo pastebimas per laikotarpį 2001-2002 m. (+ 7 %), ir tai galima paaiškinti padidėjusia tuo laikotarpiu svarstomojo produkto realizacija. Kaip matyti iš pirmiau pateiktos lentelės duomenų, dėl padėties rinkoje 2002 m. padidėjusio užimtumo išlaikyti nepavyko, ir 2003 m. bei per TL užimtumas vėl sumažėjo.

| (81) | Nors užimtumas nežymiai padidėjo, per svarstomąjį laikotarpį Bendrijos pramonė sugebėjo padidinti produktyvumą. Įvertinus gamybos lygį ir darbuotojų skaičių, produktyvumas per svarstomąjį laikotarpį padidėjo 8 %. |
| --- | --- |

(81)

Nors užimtumas nežymiai padidėjo, per svarstomąjį laikotarpį Bendrijos pramonė sugebėjo padidinti produktyvumą. Įvertinus gamybos lygį ir darbuotojų skaičių, produktyvumas per svarstomąjį laikotarpį padidėjo 8 %.

4.5.7.   Atlyginimai

10 lentelė:
  Atlyginimai

| | 2001 | 2002 | 2003 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Atlyginimai (EUR 000) | 4 620 | 4 223 | 4 015 | 3 765 |
| Indeksas | 100 | 91 | 87 | 81 |
| Šaltinis atrinktos Bendrijos pramonės bendrovės |

2001

2002

2003

TL

Atlyginimai (EUR 000)

4 620

4 223

4 015

3 765

Indeksas

100

91

87

81

Šaltinis atrinktos Bendrijos pramonės bendrovės

| (82) | Per svarstomąjį laikotarpį atlyginimus reikėjo sumažinti 19 %. |
| --- | --- |

(82)

Per svarstomąjį laikotarpį atlyginimus reikėjo sumažinti 19 %.

4.5.8.   Atsigavimas nuo dempingo praeityje

| (83) | Reikia pažymėti, kad per laikotarpį nuo 1997 m. rugsėjo mėn. iki 2003 m. gegužės mėn. nemažai iš Norvegijos importuojamos išaugintos lašišos daliai buvo taikomi įsipareigojimai dėl kainų dėl tuo metu taikomų antidempingo ir antisubsidinių priemonių. Nors 2001 m. Bendrijos pramonė veikė pelningai, dėl kai kurių per 2002 m. Norvegijos gamintojų įvykdytų tokių įsipareigojimų dėl kainų pažeidimų, taikomų priemonių veiksmingumas sumažėjo ir kainos pradėjo mažėti. Dabartinis tyrimas rodo, kad nuo 2001 m. Norvegijos eksportuojančių gamintojų kainos sumažėjo 16 %. Labiausiai kainos krito nuo 2002 m., kai labai išaugo įsipareigojimų dėl kainų pažeidimo mastas. Tokios aplinkybėmis buvo padaryta išvada, kad pramonė neturėjo galimybių atsigauti nuo ankstesnio dempingo. |
| --- | --- |

(83)

Reikia pažymėti, kad per laikotarpį nuo 1997 m. rugsėjo mėn. iki 2003 m. gegužės mėn. nemažai iš Norvegijos importuojamos išaugintos lašišos daliai buvo taikomi įsipareigojimai dėl kainų dėl tuo metu taikomų antidempingo ir antisubsidinių priemonių. Nors 2001 m. Bendrijos pramonė veikė pelningai, dėl kai kurių per 2002 m. Norvegijos gamintojų įvykdytų tokių įsipareigojimų dėl kainų pažeidimų, taikomų priemonių veiksmingumas sumažėjo ir kainos pradėjo mažėti. Dabartinis tyrimas rodo, kad nuo 2001 m. Norvegijos eksportuojančių gamintojų kainos sumažėjo 16 %. Labiausiai kainos krito nuo 2002 m., kai labai išaugo įsipareigojimų dėl kainų pažeidimo mastas. Tokios aplinkybėmis buvo padaryta išvada, kad pramonė neturėjo galimybių atsigauti nuo ankstesnio dempingo.

4.5.9.   Faktinio dempingo skirtumo dydis

| (84) | Faktinio dempingo skirtumo dydžio, kuris buvo pakankamai didelis, poveikio Bendrijos pramonei negalima vertinti kaip neženklų, ypač atsižvelgus į importo kainas ir jo mastą. |
| --- | --- |

(84)

Faktinio dempingo skirtumo dydžio, kuris buvo pakankamai didelis, poveikio Bendrijos pramonei negalima vertinti kaip neženklų, ypač atsižvelgus į importo kainas ir jo mastą.

4.6.   Išvada dėl žalos

| (85) | Tyrimas rodo, kad laikotarpiu nuo 2001 m. iki TL svarstomasis produktas buvo nuolat importuojamas į Bendrijos rinką augančiais kiekiais ir didele apimtimi (+ 35 %), ypač 2002–2003 m. Per tą patį laikotarpį vidutinės importuojamo produkto dempingo kainos nuolat mažėjo 16 %, 2002–2003 m. jos ypač ženkliai sumažėjo ir nuo tada išlaikė labai žemą lygį. Buvo nustatyta, kad per svarstomąjį laikotarpį Norvegijos rinkos dalis padidėjo 17 % arba 8,6 procentiniais punktais. |
| --- | --- |

(85)

Tyrimas rodo, kad laikotarpiu nuo 2001 m. iki TL svarstomasis produktas buvo nuolat importuojamas į Bendrijos rinką augančiais kiekiais ir didele apimtimi (+ 35 %), ypač 2002–2003 m. Per tą patį laikotarpį vidutinės importuojamo produkto dempingo kainos nuolat mažėjo 16 %, 2002–2003 m. jos ypač ženkliai sumažėjo ir nuo tada išlaikė labai žemą lygį. Buvo nustatyta, kad per svarstomąjį laikotarpį Norvegijos rinkos dalis padidėjo 17 % arba 8,6 procentiniais punktais.

| (86) | Pirmiau apibūdintų rodiklių analizė rodo, kad per laikotarpį nuo 2001 m. iki TL Bendrijos pramonės būklė palaipsniui blogėjo. Nors pagal kai kuriuos veiksnius (gamyba, gamybos pajėgumai, pardavimų apimtys) per svarstomąjį laikotarpį galima buvo pastebėti kai kurias teigiamas tendencijas, dauguma rodiklių kito neigiama linkme (pardavimo kainos, rinkos dalis, pelningumas, pinigų srautai, investicijų grąža, atlyginimai). |
| --- | --- |

(86)

Pirmiau apibūdintų rodiklių analizė rodo, kad per laikotarpį nuo 2001 m. iki TL Bendrijos pramonės būklė palaipsniui blogėjo. Nors pagal kai kuriuos veiksnius (gamyba, gamybos pajėgumai, pardavimų apimtys) per svarstomąjį laikotarpį galima buvo pastebėti kai kurias teigiamas tendencijas, dauguma rodiklių kito neigiama linkme (pardavimo kainos, rinkos dalis, pelningumas, pinigų srautai, investicijų grąža, atlyginimai).

| (87) | Vertinant teigiamas gamybos ir pardavimo apimčių raidos tendencijas, buvo nustatyta, kad šių rodiklių padidėjimas tik sudarė galimybes Bendrijos pramonei per TL atgauti prarastas rinkos dalis ir jas išlaikyti. Buvo nustatyta, kad gamybos pajėgumai nėra labai svarbus rodiklis, kadangi teoriškai pajėgumai pagrįsti bendru licencijuotu kiekiu, o ne fiziniais žuvų talpyklų pajėgumais. Dėl to, pajėgumų išnaudojimas per tą laikotarpį sumažėjo nuo 49 % iki 47 %, o produktyvumas padidėjo platesniu mastu įdiegus automatizavimą (+ 8 %). Per svarstomąjį laikotarpį Bendrijos rinkai buvo būdinga stabili paklausa, kadangi vartojimas išaugo 15 % arba 80 000 tonų. Nors Bendrijos pramonė sugebėjo padidinti ir gamybos, ir pardavimo apimtis po 13 %, tuo ji tik išlaikė savo užimamą rinkos dalį. Per tą patį laikotarpį Norvegijos eksportuotojai padidino pardavimą 93 000 tonų ir užėmė reikšmingą rinkos dalį. |
| --- | --- |

(87)

Vertinant teigiamas gamybos ir pardavimo apimčių raidos tendencijas, buvo nustatyta, kad šių rodiklių padidėjimas tik sudarė galimybes Bendrijos pramonei per TL atgauti prarastas rinkos dalis ir jas išlaikyti. Buvo nustatyta, kad gamybos pajėgumai nėra labai svarbus rodiklis, kadangi teoriškai pajėgumai pagrįsti bendru licencijuotu kiekiu, o ne fiziniais žuvų talpyklų pajėgumais. Dėl to, pajėgumų išnaudojimas per tą laikotarpį sumažėjo nuo 49 % iki 47 %, o produktyvumas padidėjo platesniu mastu įdiegus automatizavimą (+ 8 %). Per svarstomąjį laikotarpį Bendrijos rinkai buvo būdinga stabili paklausa, kadangi vartojimas išaugo 15 % arba 80 000 tonų. Nors Bendrijos pramonė sugebėjo padidinti ir gamybos, ir pardavimo apimtis po 13 %, tuo ji tik išlaikė savo užimamą rinkos dalį. Per tą patį laikotarpį Norvegijos eksportuotojai padidino pardavimą 93 000 tonų ir užėmė reikšmingą rinkos dalį.

| (88) | Be to, Bendrijos pramonės pardavimo apimtis padidėjo mažėjančių kainų sąskaita. Dėl to pelningumas sumažėjo nuo teigiamų rodiklių iki rodiklių, rodančių, kad pramonė veikai nuostolingai (7,2 % 2001 m. iki - 2,9 %, - 6,2 % ir - 4,0 %, nuostolio atitinkamai 2002 m., 2003 ir per TL). Investicijų grąžos ir pinigų srautų raidos tendencijos buvo labai panašios. Per svarstomąjį laikotarpį sumažėjo ir atlyginimai (- 19 %). |
| --- | --- |

(88)

Be to, Bendrijos pramonės pardavimo apimtis padidėjo mažėjančių kainų sąskaita. Dėl to pelningumas sumažėjo nuo teigiamų rodiklių iki rodiklių, rodančių, kad pramonė veikai nuostolingai (7,2 % 2001 m. iki - 2,9 %, - 6,2 % ir - 4,0 %, nuostolio atitinkamai 2002 m., 2003 ir per TL). Investicijų grąžos ir pinigų srautų raidos tendencijos buvo labai panašios. Per svarstomąjį laikotarpį sumažėjo ir atlyginimai (- 19 %).

| (89) | Įvertinus visus šiuos veiksnius, laikinai daroma išvada, kad Bendrijos pramonė patyrė esminę žalą pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnį. |
| --- | --- |

(89)

Įvertinus visus šiuos veiksnius, laikinai daroma išvada, kad Bendrijos pramonė patyrė esminę žalą pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnį.

5.   PRIEŽASTINIS RYŠYS

5.1.   Įžanginės pastabos

| (90) | Norėdama padaryti preliminarią išvadą, ar yra priežastinis ryšys tarp importo dempingo kaina ir Bendrijai padarytos žalos, visų pirma Komisija pagal pagrindinio reglamento 3 dalies 6 straipsnį vertino importo dempingo kaina iš svarstomosios šalies poveikį atitinkamai pramonei. |
| --- | --- |

(90)

Norėdama padaryti preliminarią išvadą, ar yra priežastinis ryšys tarp importo dempingo kaina ir Bendrijai padarytos žalos, visų pirma Komisija pagal pagrindinio reglamento 3 dalies 6 straipsnį vertino importo dempingo kaina iš svarstomosios šalies poveikį atitinkamai pramonei.

| (91) | Antra, pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 7 dalį Komisija išnagrinėjo ir kitus veiksnius, kurie galėjo padaryti neigiamą poveikį Bendrijos pramonei, siekiant užtikrinti, kad tokių veiksnių daroma žala nebūtų priskiriama importui dempingo kaina. Taip pat buvo išnagrinėti visi kiti žinomi veiksniai be importo dempingo kaina, kure galėjo tuo pat metu daryti žalą Bendrijos pramonei siekiant užtikrinti, kad tokių veiksnių daroma žala nebūtų priskiriama importui dempingo kaina. |
| --- | --- |

(91)

Antra, pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 7 dalį Komisija išnagrinėjo ir kitus veiksnius, kurie galėjo padaryti neigiamą poveikį Bendrijos pramonei, siekiant užtikrinti, kad tokių veiksnių daroma žala nebūtų priskiriama importui dempingo kaina. Taip pat buvo išnagrinėti visi kiti žinomi veiksniai be importo dempingo kaina, kure galėjo tuo pat metu daryti žalą Bendrijos pramonei siekiant užtikrinti, kad tokių veiksnių daroma žala nebūtų priskiriama importui dempingo kaina.

5.2.   Importo iš svarstomosios šalies dempingo kaina poveikis

| (92) | Ryšį tarp Bendrijos patirtos žalos ir importo dempingo kaina ypač ryškiai pademonstruoja tokios sutampančios aplinkybės: per 2001 m. iki TL pabaigos išaugintos lašišos importo iš Norvegijos apimtys padidėjo 35 %, o užimama rinkos dalis išaugo iki 59,6 %, t. y. padidėjo 8,6 procentiniais punktais Bendrijos pramonės sąskaita. Per svarstomąjį laikotarpį Norvegijos kainos sumažėjo 16 %. |
| --- | --- |

(92)

Ryšį tarp Bendrijos patirtos žalos ir importo dempingo kaina ypač ryškiai pademonstruoja tokios sutampančios aplinkybės: per 2001 m. iki TL pabaigos išaugintos lašišos importo iš Norvegijos apimtys padidėjo 35 %, o užimama rinkos dalis išaugo iki 59,6 %, t. y. padidėjo 8,6 procentiniais punktais Bendrijos pramonės sąskaita. Per svarstomąjį laikotarpį Norvegijos kainos sumažėjo 16 %.

| (93) | Tokie Norvegijos importo apimčių pokyčiai sutapo su dideliais Bendrijos gamintojų patirtais finansiniais nuostoliais. Iš tikro, tokios Norvegijos importo tendencijos buvo stebimos tuo pat metu, kai per laikotarpį nuo 2001 m. iki TL ženkliai krito Bendrijos pramonės padėtį apibūdinantys rodikliai. Per laikotarpį nuo 2002 m. iki TL, kai Norvegijos importo kainos sumažėjo maždaug 13 %, pardavimo kainos - 5 %, o Bendrijos pramonė prarado net 3 % rinkos dalies. Dėl to per TL ir per dviejų metų laikotarpį iki TL Bendrijos pramonė veikė nuostolingai. Kadangi yra visuotinai pripažįstama, kad importas iš Norvegijos, daugiausia dėl pakankamai didelių jo apimčių, yra Bendrijos išaugintos lašišos rinkos kainų lyderis, ši situacija parodo, kad Bendrijos pramonė patyrė stiprų kainų spaudimą, kurį dar labiau sustiprino importas į Bendriją dempingo kainomis. Tokio kainų spaudimo poveikį įrodo ir Norvegijos eksportuojančių gamintojų praktikuojamas kainų numušimas, ir per TL ženkliai sumažėjusios Bendrijos kainos. |
| --- | --- |

(93)

Tokie Norvegijos importo apimčių pokyčiai sutapo su dideliais Bendrijos gamintojų patirtais finansiniais nuostoliais. Iš tikro, tokios Norvegijos importo tendencijos buvo stebimos tuo pat metu, kai per laikotarpį nuo 2001 m. iki TL ženkliai krito Bendrijos pramonės padėtį apibūdinantys rodikliai. Per laikotarpį nuo 2002 m. iki TL, kai Norvegijos importo kainos sumažėjo maždaug 13 %, pardavimo kainos - 5 %, o Bendrijos pramonė prarado net 3 % rinkos dalies. Dėl to per TL ir per dviejų metų laikotarpį iki TL Bendrijos pramonė veikė nuostolingai. Kadangi yra visuotinai pripažįstama, kad importas iš Norvegijos, daugiausia dėl pakankamai didelių jo apimčių, yra Bendrijos išaugintos lašišos rinkos kainų lyderis, ši situacija parodo, kad Bendrijos pramonė patyrė stiprų kainų spaudimą, kurį dar labiau sustiprino importas į Bendriją dempingo kainomis. Tokio kainų spaudimo poveikį įrodo ir Norvegijos eksportuojančių gamintojų praktikuojamas kainų numušimas, ir per TL ženkliai sumažėjusios Bendrijos kainos.

5.3.   Kitų veiksnių poveikis

5.3.1.   Importo iš kitų trečiųjų šalių poveikis

| (94) | Per svarstomąjį laikotarpį importas iš trečiųjų šalių, kurios nėra įtrauktos į šį tyrimą, kito taip:
  11 lentelė:
  Importas iš kitų trečiųjų šalių | 2001 | 2002 | 2003 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Visos kitos trečiosios šalys, išskyrus Norvegiją (tonos) | 82 082 | 106 154 | 108 157 | 117 994 |
| Indeksas | 100 | 129 | 132 | 144 |
| Rinkos dalis | 15,5 % | 19,3 % | 17,7 % | 19,4 % |
| Vidutinė kaina (€/kg) | 2,86 | 2,34 | 2,15 | 2,23 |
| JAV (tonos) | 5 011 | 26 359 | 27 233 | 24 624 |
| Indeksas | 100 | 526 | 543 | 491 |
| Rinkos dalis | 0,9 % | 4,8 % | 4,5 % | 4,0 % |
| Vidutinė kaina (€/kg) | 2,35 | 1,73 | 1,57 | 1,69 |
| Kanada (tonos) | 593 | 3 592 | 6 490 | 6 940 |
| Indeksas | 100 | 605 | 1094 | 1170 |
| Rinkos dalis | 0,1 % | 0,7 % | 1,1 % | 1,1 % |
| Vidutinė kaina (€/kg) | 2,90 | 1,89 | 1,72 | 1,77 |
| Čilė (tonos) | 26 442 | 28 669 | 19 455 | 24 547 |
| Indeksas | 100 | 108 | 74 | 93 |
| Rinkos dalis | 5,0 % | 5,2 % | 3,2 % | 4,0 % |
| Vidutinė kaina (€/kg) | 2,93 | 2,36 | 2,60 | 2,89 |
| Farerų salos (tonos) | 40 505 | 37 075 | 41 202 | 37 108 |
| Indeksas | 100 | 92 | 102 | 92 |
| Rinkos dalis | 7,7 % | 6,7 % | 6,7 % | 6,1 % |
| Vidutinė kaina (€/kg) | 2,95 | 2,78 | 2,50 | 2,57 |
| Šaltinis: Eurostatas |

(94)

Per svarstomąjį laikotarpį importas iš trečiųjų šalių, kurios nėra įtrauktos į šį tyrimą, kito taip:

11 lentelė:

Importas iš kitų trečiųjų šalių

2001

2002

2003

TL

Visos kitos trečiosios šalys, išskyrus Norvegiją (tonos)

82 082

106 154

108 157

117 994

Indeksas

100

129

132

144

Rinkos dalis

15,5 %

19,3 %

17,7 %

19,4 %

Vidutinė kaina (€/kg)

2,86

2,34

2,15

2,23

JAV (tonos)

5 011

26 359

27 233

24 624

Indeksas

100

526

543

491

Rinkos dalis

0,9 %

4,8 %

4,5 %

4,0 %

Vidutinė kaina (€/kg)

2,35

1,73

1,57

1,69

Kanada (tonos)

593

3 592

6 490

6 940

Indeksas

100

605

1094

1170

Rinkos dalis

0,1 %

0,7 %

1,1 %

1,1 %

Vidutinė kaina (€/kg)

2,90

1,89

1,72

1,77

Čilė (tonos)

26 442

28 669

19 455

24 547

Indeksas

100

108

74

93

Rinkos dalis

5,0 %

5,2 %

3,2 %

4,0 %

Vidutinė kaina (€/kg)

2,93

2,36

2,60

2,89

Farerų salos (tonos)

40 505

37 075

41 202

37 108

Indeksas

100

92

102

92

Rinkos dalis

7,7 %

6,7 %

6,7 %

6,1 %

Vidutinė kaina (€/kg)

2,95

2,78

2,50

2,57

Šaltinis: Eurostatas

| (95) | Pirmiau esančioje lentelėje pateikti duomenys apie kitų nei Norvegija šalių išaugintos lašišos importo apimtis, rinkos dalis ir vidutines kainas, atskirai nurodant tradicinių importuotojų, t. y. JAV, Kanados, Čilės ir Farerų salų, duomenis. |
| --- | --- |

(95)

Pirmiau esančioje lentelėje pateikti duomenys apie kitų nei Norvegija šalių išaugintos lašišos importo apimtis, rinkos dalis ir vidutines kainas, atskirai nurodant tradicinių importuotojų, t. y. JAV, Kanados, Čilės ir Farerų salų, duomenis.

| (96) | Reikėtų pažymėti, kad importo statistika atskirai nenurodo išaugintos lašišos ir laukinės lašišos. Tačiau, remiantis per tyrimą surinkta informacija, atrodytų, kad didžioji lašišos importo iš Kanados ir JAV dalis yra laukinė lašiša, todėl mažai tikėtina, kad importas iš šių dviejų šalių galėtų daryti reikšmingą poveikį Bendrijos pramonės padėčiai. |
| --- | --- |

(96)

Reikėtų pažymėti, kad importo statistika atskirai nenurodo išaugintos lašišos ir laukinės lašišos. Tačiau, remiantis per tyrimą surinkta informacija, atrodytų, kad didžioji lašišos importo iš Kanados ir JAV dalis yra laukinė lašiša, todėl mažai tikėtina, kad importas iš šių dviejų šalių galėtų daryti reikšmingą poveikį Bendrijos pramonės padėčiai.

| (97) | Pirmiau pateiktoje lentelėje nurodyti duomenys taip pat parodo, kad per TL importo iš Čilės kainos buvo didesnės nei tuo metu Bendrijoje galiojusios kainos, o išaugintos lašišos kainos trečiosiose šalyse buvo labai įvairios. Importo iš Farerų salų kainos buvo žemesnės nei eksportuojančių Norvegijos gamintojų, tačiau reikia pažymėti, kad per svarstomąjį laikotarpį importo iš Čilės ir Farerų salų apimtys sumažėjo, atitinkamai, 7 % ir 8 %. |
| --- | --- |

(97)

Pirmiau pateiktoje lentelėje nurodyti duomenys taip pat parodo, kad per TL importo iš Čilės kainos buvo didesnės nei tuo metu Bendrijoje galiojusios kainos, o išaugintos lašišos kainos trečiosiose šalyse buvo labai įvairios. Importo iš Farerų salų kainos buvo žemesnės nei eksportuojančių Norvegijos gamintojų, tačiau reikia pažymėti, kad per svarstomąjį laikotarpį importo iš Čilės ir Farerų salų apimtys sumažėjo, atitinkamai, 7 % ir 8 %.

| (98) | Šias tendencijas reikėtų vertinti atsižvelgus į vartojimo pokyčius ir importą dempingo kainomis iš Norvegijos. Kaip matyti iš pirmiau esančios 51 konstatuojamosios dalies, per svarstomąjį laikotarpį vartojimas padidėjo 15 %, o vartojimas per TL išliko maždaug tokio paties lygio kaip ir 2003, sumažėjęs vos 0,5 %. Kaip buvo išaiškinta pirmiau esančioje 55) konstatuojamoje dalyje, per svarstomąjį laikotarpį importo iš Norvegijos apimtys padidėjo maždaug 35 %, o nuo 2003 m. iki TL buvo užfiksuotas maždaug 3,1 % padidėjimas. |
| --- | --- |

(98)

Šias tendencijas reikėtų vertinti atsižvelgus į vartojimo pokyčius ir importą dempingo kainomis iš Norvegijos. Kaip matyti iš pirmiau esančios 51 konstatuojamosios dalies, per svarstomąjį laikotarpį vartojimas padidėjo 15 %, o vartojimas per TL išliko maždaug tokio paties lygio kaip ir 2003, sumažėjęs vos 0,5 %. Kaip buvo išaiškinta pirmiau esančioje 55) konstatuojamoje dalyje, per svarstomąjį laikotarpį importo iš Norvegijos apimtys padidėjo maždaug 35 %, o nuo 2003 m. iki TL buvo užfiksuotas maždaug 3,1 % padidėjimas.

| (99) | Atsižvelgus į pirmiau išdėstytas aplinkybes, daroma preliminari išvada, kad importas į Bendriją iš kitų trečiųjų šalių negalėjo būti lemiama Bendrijos pramonei padarytos esminės žalos priežastimi. |
| --- | --- |

(99)

Atsižvelgus į pirmiau išdėstytas aplinkybes, daroma preliminari išvada, kad importas į Bendriją iš kitų trečiųjų šalių negalėjo būti lemiama Bendrijos pramonei padarytos esminės žalos priežastimi.

5.3.2.   Vartojimo pobūdžio pasikeitimo poveikis

| (100) | Per svarstomąjį laikotarpį išaugintos lašišos vartojimas Bendrijoje padidėjo 15 %, o per TL jis pasiekė beveik 608 000 tonų lygį. Bendrijai toks vartojimo augimas buvo naudingas, kadangi ji galėjo padidinti savo gamybos ir pardavimo apimtis. Todėl negalima teigti, kad vartojimo augimas turėjo įtakos Bendrijos pramonei padarytai žalai. |
| --- | --- |

(100)

Per svarstomąjį laikotarpį išaugintos lašišos vartojimas Bendrijoje padidėjo 15 %, o per TL jis pasiekė beveik 608 000 tonų lygį. Bendrijai toks vartojimo augimas buvo naudingas, kadangi ji galėjo padidinti savo gamybos ir pardavimo apimtis. Todėl negalima teigti, kad vartojimo augimas turėjo įtakos Bendrijos pramonei padarytai žalai.

| (101) | Buvo teigiama, kad Junginėje Karalystėje neva buvo sumažėjęs vartojimas, ir dėl to buvo padaryta žala Bendrijos gamintojams. Tačiau Jungtinės Karalystės rinkos negalima atskirti nuo visos Bendrijos rinkos ir nuo visoje Bendrijos rinkoje per svarstomąjį laikotarpį padidėjusio vartojimo. Išaugintos lašišos paklausos sumažėjimas vienoje atskiroje Bendrijos rinkos dalyje, kai bendra paklausa didėja, negali būti laikomas visos Bendrijos pramonės padėties pablogėjimo priežastimi. Todėl daroma preliminari išvada, kad vartojimo pobūdžio pokyčiai negalėjo turėti įtakos Bendrijos pramonei padarytos žalos mastui. |
| --- | --- |

(101)

Buvo teigiama, kad Junginėje Karalystėje neva buvo sumažėjęs vartojimas, ir dėl to buvo padaryta žala Bendrijos gamintojams. Tačiau Jungtinės Karalystės rinkos negalima atskirti nuo visos Bendrijos rinkos ir nuo visoje Bendrijos rinkoje per svarstomąjį laikotarpį padidėjusio vartojimo. Išaugintos lašišos paklausos sumažėjimas vienoje atskiroje Bendrijos rinkos dalyje, kai bendra paklausa didėja, negali būti laikomas visos Bendrijos pramonės padėties pablogėjimo priežastimi. Todėl daroma preliminari išvada, kad vartojimo pobūdžio pokyčiai negalėjo turėti įtakos Bendrijos pramonei padarytos žalos mastui.

5.3.3.   Bendrijos pramonės eksporto pokyčio poveikis

12 lentelė:
  Bendrijos pramonės eksporto apimtys

| | 2001 | 2002 | 2003 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Eksportas (tonos) | 169 | 211 | 348 | 423 |
| Šaltinis: Bendrijos pramonė |

2001

2002

2003

TL

Eksportas (tonos)

169

211

348

423

Šaltinis: Bendrijos pramonė

| (102) | Taip pat buvo įvertintas Bendrijos pramonės eksporto lygio pokyčių poveikis. Eksporto apimtys išaugo 150 %. Atsižvelgiant į sunkią padėtį Bendrijos rinkoje, Bendrijos pramonė ieškojo galimybių padidinti eksporto apimtis, kurios vis dėlto neišaugo daugiau nei 2 % nuo bendro gamybos ir pardavimo lygio. Todėl daroma preliminari išvada, kad bet kokie eksporto apimčių pokyčiai negalėjo būti Bendrijos pramonei padarytos esminės žalos priežastimi. Bet kokiu atveju, pažymima, kad pelningumo duomenys yra grindžiami duomenimis apie Bendrijos pardavimą tik nesusijusiems pirkėjams. |
| --- | --- |

(102)

Taip pat buvo įvertintas Bendrijos pramonės eksporto lygio pokyčių poveikis. Eksporto apimtys išaugo 150 %. Atsižvelgiant į sunkią padėtį Bendrijos rinkoje, Bendrijos pramonė ieškojo galimybių padidinti eksporto apimtis, kurios vis dėlto neišaugo daugiau nei 2 % nuo bendro gamybos ir pardavimo lygio. Todėl daroma preliminari išvada, kad bet kokie eksporto apimčių pokyčiai negalėjo būti Bendrijos pramonei padarytos esminės žalos priežastimi. Bet kokiu atveju, pažymima, kad pelningumo duomenys yra grindžiami duomenimis apie Bendrijos pardavimą tik nesusijusiems pirkėjams.

5.3.4.   Kiti su Norvegijos gamintojais ir (arba) importuotojais susiję Bendrijos gamintojai

| (103) | Buvo išnagrinėta, ar žalą Bendrijai galėjo sukelti kiti EC gamintojai EB, susiję su Norvegijos gamintojais. Kaip buvo minima 44 konstatuojamoje dalyje, šios bendrovės nebuvo įtrauktos į Bendrijos pramonės apibrėžimą pagal pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

(103)

Buvo išnagrinėta, ar žalą Bendrijai galėjo sukelti kiti EC gamintojai EB, susiję su Norvegijos gamintojais. Kaip buvo minima 44 konstatuojamoje dalyje, šios bendrovės nebuvo įtrauktos į Bendrijos pramonės apibrėžimą pagal pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalį.

| (104) | Reikšmingus atsakymus pateikė penki Bendrijos gamintojai, susiję su Norvegijos gamintojais ir (arba) importuotojais. Šie gamintojai atstovavo maždaug 54 % visų su Norvegijos gamintojais ir (arba) importuotojais susijusių Bendrijos gamintojų.
  13 lentelė:
  EB gamintojų, susijusių su Norvegijos gamintojais ir (arba) importuotojais, pardavimo apimtys, rinkos dalis ir pardavimo nesusijusiems pirkėjams kainos | 2001 | 2002 | 2003 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pardavimai nesusijusiems pirkėjams EB (tonos) | 67 983 | 71 879 | 76 175 | 72 255 |
| Indeksas | 100 | 105 | 112 | 106 |
| Rinkos dalis | 12,8 % | 13,0 % | 12,4 % | 11,9 % |
| Vidutinė kaina (€/kg) | 2,90 | 2,84 | 2,73 | 2,76 |
| Šaltinis: EB gamintojų, susijusių su Norvegijos gamintojais ir (arba) importuotojais, atsakymai į klausimyną. |

(104)

Reikšmingus atsakymus pateikė penki Bendrijos gamintojai, susiję su Norvegijos gamintojais ir (arba) importuotojais. Šie gamintojai atstovavo maždaug 54 % visų su Norvegijos gamintojais ir (arba) importuotojais susijusių Bendrijos gamintojų.

13 lentelė:

EB gamintojų, susijusių su Norvegijos gamintojais ir (arba) importuotojais, pardavimo apimtys, rinkos dalis ir pardavimo nesusijusiems pirkėjams kainos

2001

2002

2003

TL

Pardavimai nesusijusiems pirkėjams EB (tonos)

67 983

71 879

76 175

72 255

Indeksas

100

105

112

106

Rinkos dalis

12,8 %

13,0 %

12,4 %

11,9 %

Vidutinė kaina (€/kg)

2,90

2,84

2,73

2,76

Šaltinis: EB gamintojų, susijusių su Norvegijos gamintojais ir (arba) importuotojais, atsakymai į klausimyną.

| (105) | Pirmiau pateiktoje lentelėje pateikti duomenys rodo, kad pagal atsakymus į klausimynus per svarstomąjį laikotarpį penkių bendradarbiaujančių bendrovių pardavimo apimtys padidėjo 6 %, o kainos per tą patį laikotarpį sumažėjo maždaug 5 %, o tai atitinka bendras Bendrijos pramonės raidos tendencijas. Be to, buvo nustatyta, kad per svarstomąjį laikotarpį šių bendrovių užimama rinkos dalis sumažėjo maždaug 1 procentiniu punktu, kas irgi atitinka bendrą Bendrijos pramonės raidos pobūdį, ir kad jų pardavimo kainos buvo didesnės nei eksportuojančių Norvegijos gamintojų (per TL maždaug 5 %). Per tą patį laikotarpį Norvegijos eksportuotojai sugebėjo padidinti pardavimus 93 000 tonų ir padidinti rinkos dalį. Tačiau, atrodo, kad EB gamintojams, susijusiems su Norvegijos gamintojais ir (arba) importuotojais, padaryta žala nėra tokia žymi, kaip bendrai Bendrijos pramonės ekonominei padėčiai padaryta žala. |
| --- | --- |

(105)

Pirmiau pateiktoje lentelėje pateikti duomenys rodo, kad pagal atsakymus į klausimynus per svarstomąjį laikotarpį penkių bendradarbiaujančių bendrovių pardavimo apimtys padidėjo 6 %, o kainos per tą patį laikotarpį sumažėjo maždaug 5 %, o tai atitinka bendras Bendrijos pramonės raidos tendencijas. Be to, buvo nustatyta, kad per svarstomąjį laikotarpį šių bendrovių užimama rinkos dalis sumažėjo maždaug 1 procentiniu punktu, kas irgi atitinka bendrą Bendrijos pramonės raidos pobūdį, ir kad jų pardavimo kainos buvo didesnės nei eksportuojančių Norvegijos gamintojų (per TL maždaug 5 %). Per tą patį laikotarpį Norvegijos eksportuotojai sugebėjo padidinti pardavimus 93 000 tonų ir padidinti rinkos dalį. Tačiau, atrodo, kad EB gamintojams, susijusiems su Norvegijos gamintojais ir (arba) importuotojais, padaryta žala nėra tokia žymi, kaip bendrai Bendrijos pramonės ekonominei padėčiai padaryta žala.

| (106) | Todėl laikinai darytina išvada, kad EB gamintojai, susiję su Norvegijos gamintojais ir (arba) importuotojais, negalėjo kaip nors ženkliau padidinti Bendrijos pramonei padarytos žalos. |
| --- | --- |

(106)

Todėl laikinai darytina išvada, kad EB gamintojai, susiję su Norvegijos gamintojais ir (arba) importuotojais, negalėjo kaip nors ženkliau padidinti Bendrijos pramonei padarytos žalos.

5.3.5.   Padidėjusio žuvų mirtingumo poveikis gamybos ir pardavimo apimtims

| (107) | Viena suinteresuotoji šalis pareiškė, kad didesnis nei normalus žuvų mirtingumas Airijoje ir ligos protrūkiai Jungtinėje Karalystėje ir Airijoje 2002 m. ir 2003 m. galėjo sumažinti gamybos ir pardavimo apimtis. Tačiau buvo nustatyta, kad šie reiškiniai pasireiškė tik labai nedaugelyje ūkių, todėl negalėjo padaryti reikšmingesnio poveikio bendriems rezultatams. Kaip buvo nurodyta 64) ir 69) konstatuojamose dalyse, per TL į atranką patekusių Bendrijos gamintojų gamybos ir pardavimo apimtys padidėjo. Todėl daroma preliminari išvada, kad didesnis nei normalus žuvų mirtingumas negalėjo būti esminės žalos priežastimi. |
| --- | --- |

(107)

Viena suinteresuotoji šalis pareiškė, kad didesnis nei normalus žuvų mirtingumas Airijoje ir ligos protrūkiai Jungtinėje Karalystėje ir Airijoje 2002 m. ir 2003 m. galėjo sumažinti gamybos ir pardavimo apimtis. Tačiau buvo nustatyta, kad šie reiškiniai pasireiškė tik labai nedaugelyje ūkių, todėl negalėjo padaryti reikšmingesnio poveikio bendriems rezultatams. Kaip buvo nurodyta 64) ir 69) konstatuojamose dalyse, per TL į atranką patekusių Bendrijos gamintojų gamybos ir pardavimo apimtys padidėjo. Todėl daroma preliminari išvada, kad didesnis nei normalus žuvų mirtingumas negalėjo būti esminės žalos priežastimi.

5.3.6.   Smulkesnių mažiau produktyvių gamintojų EB ir didesnių gamybos sąnaudų poveikis

| (108) | Buvo teigiama, kad Norvegijos gamybos sąnaudos yra mažesnės nei Bendrijos gamintojų ir kad dėl šios aplinkybės, o taip pat dėl Bendrijos gamintojų nesugebėjimo sumažinti gamybos sąnaudas, padidėjo importas ir buvo padaryta rimta žala. Remiantis turima informacija, buvo nustatyta, kad kai kurios sąnaudos Norvegijoje yra mažesnės (pvz., vaistai, pašaras, taip pat sąnaudos, susijusios su aplinkosauginių reikalavimų vykdymu), o Bendrijoje yra mažesnės kai kurios kitos sąnaudos (pvz., darbo užmokestis). Bendrai, buvo pastebėta, kad nors Bendrijos gamintojai esamomis rinkos sąlygomis patiria didelius nuostolius, tokius pat nuostolius patiria ir Norvegijos gamintojai, ką parodo, inter alia ir Norvegijos vyriausybės duomenys ir atliktų dempingo tyrimų rezultatai. Todėl daroma preliminari išvada, kad argumentas, jog Bendrijos gamintojai buvo mažiau produktyvūs nei Norvegijos eksportuotojai, yra nepagrįstas ir kad tai negalėjo būti pavojingos situacijos Bendrijos pramonėje priežastimi. |
| --- | --- |

(108)

Buvo teigiama, kad Norvegijos gamybos sąnaudos yra mažesnės nei Bendrijos gamintojų ir kad dėl šios aplinkybės, o taip pat dėl Bendrijos gamintojų nesugebėjimo sumažinti gamybos sąnaudas, padidėjo importas ir buvo padaryta rimta žala. Remiantis turima informacija, buvo nustatyta, kad kai kurios sąnaudos Norvegijoje yra mažesnės (pvz., vaistai, pašaras, taip pat sąnaudos, susijusios su aplinkosauginių reikalavimų vykdymu), o Bendrijoje yra mažesnės kai kurios kitos sąnaudos (pvz., darbo užmokestis). Bendrai, buvo pastebėta, kad nors Bendrijos gamintojai esamomis rinkos sąlygomis patiria didelius nuostolius, tokius pat nuostolius patiria ir Norvegijos gamintojai, ką parodo, inter alia ir Norvegijos vyriausybės duomenys ir atliktų dempingo tyrimų rezultatai. Todėl daroma preliminari išvada, kad argumentas, jog Bendrijos gamintojai buvo mažiau produktyvūs nei Norvegijos eksportuotojai, yra nepagrįstas ir kad tai negalėjo būti pavojingos situacijos Bendrijos pramonėje priežastimi.

5.3.7.   Reguliavimo apribojimų JK poveikis

| (109) | Viena suinteresuotoji šalis teigė, kad dėl kai kurių JK galiojančių reguliavimo apribojimų, tokių kaip aplinkosauginiai reikalavimai ir žuvų sveikatos standartai, reikalavimai dėl biomasės kiekio, vaistų patvirtinimo sistema, reikalavimai vietos patvirtinimui, sumažėjo Bendrijos konkurencingumas, ir Bendrija patyrė rimtą žalą. Tačiau nebuvo pateikta jokių tokius teiginius pagrindžiančių įrodymų, šie teiginiai nebuvo išplėtoti, o ir JK bendrovių patikrinimo metu nebuvo nustatyta jokių aplinkybių, kurios tokius teiginius pagrįstų. Tokiomis aplinkybėmis negalima teigti, kad šie veiksniai tapo Bendrijos gamintojams padarytos žalos priežastimi. Visiškai atvirkščiai, galima teigti, kad griežtesni Bendrijoje galiojantys sanitarijos ir aplinkosauginiai reikalavimai šiuolaikinio vartotojo požiūriu Bendrijos produktus padaro dar patrauklesnius. |
| --- | --- |

(109)

Viena suinteresuotoji šalis teigė, kad dėl kai kurių JK galiojančių reguliavimo apribojimų, tokių kaip aplinkosauginiai reikalavimai ir žuvų sveikatos standartai, reikalavimai dėl biomasės kiekio, vaistų patvirtinimo sistema, reikalavimai vietos patvirtinimui, sumažėjo Bendrijos konkurencingumas, ir Bendrija patyrė rimtą žalą. Tačiau nebuvo pateikta jokių tokius teiginius pagrindžiančių įrodymų, šie teiginiai nebuvo išplėtoti, o ir JK bendrovių patikrinimo metu nebuvo nustatyta jokių aplinkybių, kurios tokius teiginius pagrįstų. Tokiomis aplinkybėmis negalima teigti, kad šie veiksniai tapo Bendrijos gamintojams padarytos žalos priežastimi. Visiškai atvirkščiai, galima teigti, kad griežtesni Bendrijoje galiojantys sanitarijos ir aplinkosauginiai reikalavimai šiuolaikinio vartotojo požiūriu Bendrijos produktus padaro dar patrauklesnius.

5.4.   Išvada dėl priežastinio ryšio

| (110) | Remiantis pirmiau išdėstytais faktais, daroma preliminari išvada, kad tarp importo dempingo kaina ir esminės Bendrijos pramonei padarytos žalos yra priežastinis ryšys. Ši išvada yra grindžiama tuo, kad ženkliai padidėjusios importo dempingo kaina iš Norvegijos apimtys ir rinkos dalis smarkai numušė Bendrijos pramonės kainas. Be to, akivaizdu, kad ryškus importo dempingo kainomis apimčių padidėjimas ir Bendrijos pramonės padėties pablogėjimas, dėl kurio Bendrijos pramonė patyrė nuostolių, vyko vienu metu. |
| --- | --- |

(110)

Remiantis pirmiau išdėstytais faktais, daroma preliminari išvada, kad tarp importo dempingo kaina ir esminės Bendrijos pramonei padarytos žalos yra priežastinis ryšys. Ši išvada yra grindžiama tuo, kad ženkliai padidėjusios importo dempingo kaina iš Norvegijos apimtys ir rinkos dalis smarkai numušė Bendrijos pramonės kainas. Be to, akivaizdu, kad ryškus importo dempingo kainomis apimčių padidėjimas ir Bendrijos pramonės padėties pablogėjimas, dėl kurio Bendrijos pramonė patyrė nuostolių, vyko vienu metu.

| (111) | Jokių kitų faktų, kurie būtų galėję ženkliai paveikti Bendrijos pramonės padėtį, nebuvo nustatyta. Taip pat buvo padaryta preliminari išvada, kad importas iš kitų trečiųjų šalių negalėjo būti lemiama Bendrijos pramonei padarytos žalos priežastimi. |
| --- | --- |

(111)

Jokių kitų faktų, kurie būtų galėję ženkliai paveikti Bendrijos pramonės padėtį, nebuvo nustatyta. Taip pat buvo padaryta preliminari išvada, kad importas iš kitų trečiųjų šalių negalėjo būti lemiama Bendrijos pramonei padarytos žalos priežastimi.

6.   BENDRIJOS INTERESAI

6.1.   Bendrieji aspektai

| (112) | Pagal pagrindinio reglamento 21 straipsnio 1 dalį buvo išnagrinėta, ar, nepaisant išvados dėl žalingo dempingo, esama įtikinamų priežasčių, leidžiančių daryti išvadą, kad Bendrijai nėra naudinga nustatyti antidempingo mokesčius importui iš tiriamųjų šalių. Bendrijos interesai buvo nustatyti įvertinus visų susijusių šalių interesus, t. y. Bendrijos pramonės, svarstomojo produkto importuotojų, prekybininkų, perdirbėjų, naudotojų ir vartotojų. Komisija išsiuntė klausimynus visų pirma Bendrijos pramonės atstovams, svarstomojo produkto EB gamintojams, susijusiems su Norvegijos gamintojais ir (arba) importuotojais, importuotojams, perdirbėjams, vartotojams, tiekėjams ir vartotojų organizacijoms. |
| --- | --- |

(112)

Pagal pagrindinio reglamento 21 straipsnio 1 dalį buvo išnagrinėta, ar, nepaisant išvados dėl žalingo dempingo, esama įtikinamų priežasčių, leidžiančių daryti išvadą, kad Bendrijai nėra naudinga nustatyti antidempingo mokesčius importui iš tiriamųjų šalių. Bendrijos interesai buvo nustatyti įvertinus visų susijusių šalių interesus, t. y. Bendrijos pramonės, svarstomojo produkto importuotojų, prekybininkų, perdirbėjų, naudotojų ir vartotojų. Komisija išsiuntė klausimynus visų pirma Bendrijos pramonės atstovams, svarstomojo produkto EB gamintojams, susijusiems su Norvegijos gamintojais ir (arba) importuotojais, importuotojams, perdirbėjams, vartotojams, tiekėjams ir vartotojų organizacijoms.

6.2.   Bendrijos pramonės interesai

| (113) | Bendrijos pramonė nukentėjo dėl išaugintos lašišos importo mažomis kainomis iš Norvegijos. Antidempingo priemonėmis galiausiai yra siekiama atstatyti teisingą konkurenciją Bendrijos rinkoje tarp Bendrijos pramonės įmonių ir analogiškų eksportuojančių Norvegijos įmonių. Atsižvelgus į Bendrijos pramonei padarytos žalos pobūdį, buvo nuspręsta, kad neįvedus atitinkamų priemonių, tolesnis Bendrijos padėties blogėjimas yra neišvengiamas. Neįvedus priemonių, yra didelė tikimybė, kad Bendrijos pramonei ir toliau bus daroma žala, o, įvertinus per svarstomąjį laikotarpį patiriamus nuostolius, yra tikimybė, kad vidutiniu laikotarpiu ši pramonės šaka iš viso išnyks. Todėl, remiantis išvadomis dėl TL, galima teigti, kad, jeigu esamos importo dempingo pagrindu kainos nebus pakoreguotos, Bendrijos pramonei iškils pavojus. Tai patvirtina ir nuolat gaunami pranešimai apie gresiančius bankrotus. |
| --- | --- |

(113)

Bendrijos pramonė nukentėjo dėl išaugintos lašišos importo mažomis kainomis iš Norvegijos. Antidempingo priemonėmis galiausiai yra siekiama atstatyti teisingą konkurenciją Bendrijos rinkoje tarp Bendrijos pramonės įmonių ir analogiškų eksportuojančių Norvegijos įmonių. Atsižvelgus į Bendrijos pramonei padarytos žalos pobūdį, buvo nuspręsta, kad neįvedus atitinkamų priemonių, tolesnis Bendrijos padėties blogėjimas yra neišvengiamas. Neįvedus priemonių, yra didelė tikimybė, kad Bendrijos pramonei ir toliau bus daroma žala, o, įvertinus per svarstomąjį laikotarpį patiriamus nuostolius, yra tikimybė, kad vidutiniu laikotarpiu ši pramonės šaka iš viso išnyks. Todėl, remiantis išvadomis dėl TL, galima teigti, kad, jeigu esamos importo dempingo pagrindu kainos nebus pakoreguotos, Bendrijos pramonei iškils pavojus. Tai patvirtina ir nuolat gaunami pranešimai apie gresiančius bankrotus.

| (114) | Pastaraisiais metais Bendrijos pramonė nuolat dėjo daug pastangų, siekdama pagerinti savo konkurencingumą šioje rinkoje. Bendrijoje pagrindinės lašišos auginimo įmonės veikia Škotijoje ir Airijoje, kur yra šiai veiklai tinkamos sąlygos. Per pastaruosius metus Bendrijos lašišų auginimo pramonės struktūroje įvyko nemažai svarbių pokyčių, steigėsi mažiau bet stambesnių įmonių. Nemažai smulkių gamintojų arba nutraukė savo veiklą, arba pardavė verslą kitoms Bendrijoms įmonėms, kurios galėjo investuoti į šias gamybines įmones. Daugelis Bendrijos pramonės įmonių ėmėsi priemonių pagerinti veiksmingumą ir sumažinti sąnaudas, pvz., pačios augindamos jaunikles lašišas, tobulindamos šėrimo įrangą arba sudarydamos susitarimus dėl bendro pašarų pirkimo. Tai sudarė galimybes tokioms bendrovėms padidinti pirkimo galią tiekėjų atžvilgiu. Tuo pat metu nemažai įmonių, sudarančių Bendrijos pramonę sudarė susitarimus dėl bendros rinkodaros veiklos ir produkcijos pardavimo. Tai sustiprins jų padėtį rinkoje. |
| --- | --- |

(114)

Pastaraisiais metais Bendrijos pramonė nuolat dėjo daug pastangų, siekdama pagerinti savo konkurencingumą šioje rinkoje. Bendrijoje pagrindinės lašišos auginimo įmonės veikia Škotijoje ir Airijoje, kur yra šiai veiklai tinkamos sąlygos. Per pastaruosius metus Bendrijos lašišų auginimo pramonės struktūroje įvyko nemažai svarbių pokyčių, steigėsi mažiau bet stambesnių įmonių. Nemažai smulkių gamintojų arba nutraukė savo veiklą, arba pardavė verslą kitoms Bendrijoms įmonėms, kurios galėjo investuoti į šias gamybines įmones. Daugelis Bendrijos pramonės įmonių ėmėsi priemonių pagerinti veiksmingumą ir sumažinti sąnaudas, pvz., pačios augindamos jaunikles lašišas, tobulindamos šėrimo įrangą arba sudarydamos susitarimus dėl bendro pašarų pirkimo. Tai sudarė galimybes tokioms bendrovėms padidinti pirkimo galią tiekėjų atžvilgiu. Tuo pat metu nemažai įmonių, sudarančių Bendrijos pramonę sudarė susitarimus dėl bendros rinkodaros veiklos ir produkcijos pardavimo. Tai sustiprins jų padėtį rinkoje.

| (115) | Tačiau jeigu bus įvestos antidempingo priemonės, sąlygos sąžiningai konkurencijai bus atstatytos, ir per pastaruosius metus Bendrijos pramonės dėtos pastangos pasiteisins. Tokiomis sąlygomis Bendrijos pramonė galės išlikti gyvybinga išaugintos lašišos gamintoja. Pagrindinė tokių priemonių įvedimo pasekmė bus ta, kad bus nutraukta pardavimo mažesnėmis už sąnaudas kainomis praktika. Tačiau, atsižvelgus į kitus tiekimo šaltinius, Bendrijos pramonės galimybės padidinti kainas yra labai ribotos. Bendrijos įmonės galėtų šią situaciją spręsti padidindamos pardavimo apimtis ir dėl to plačiau išnaudodamos masto ekonomikos galimybes. Be to, bus atstatytas investuotojų pasitikėjimas šiuo verslu, ir rinka taps stabilesnė. |
| --- | --- |

(115)

Tačiau jeigu bus įvestos antidempingo priemonės, sąlygos sąžiningai konkurencijai bus atstatytos, ir per pastaruosius metus Bendrijos pramonės dėtos pastangos pasiteisins. Tokiomis sąlygomis Bendrijos pramonė galės išlikti gyvybinga išaugintos lašišos gamintoja. Pagrindinė tokių priemonių įvedimo pasekmė bus ta, kad bus nutraukta pardavimo mažesnėmis už sąnaudas kainomis praktika. Tačiau, atsižvelgus į kitus tiekimo šaltinius, Bendrijos pramonės galimybės padidinti kainas yra labai ribotos. Bendrijos įmonės galėtų šią situaciją spręsti padidindamos pardavimo apimtis ir dėl to plačiau išnaudodamos masto ekonomikos galimybes. Be to, bus atstatytas investuotojų pasitikėjimas šiuo verslu, ir rinka taps stabilesnė.

| (116) | Atitinkamai, daroma preliminari išvada, kad antidempingo priemonių įvedimas atitiktų Bendrijos pramonės interesus. |
| --- | --- |

(116)

Atitinkamai, daroma preliminari išvada, kad antidempingo priemonių įvedimas atitiktų Bendrijos pramonės interesus.

6.3.   Jauniklių lašišų ir pašarų gamintojų interesai

| (117) | Pagrindiniai Bendrijos pramonės tiekėjai (tokie kaip lašišų jauniklių ir pašarų gamintojai). Taip pat yra suinteresuoti stipria ir prognozuojama jų produktų paklausa tokiomis kainomis, kurios leistų jiems gauti pagrįstą pelną. Jeigu Bendrijos pramonės padėtis nepagerės, dauguma jauniklių lašišų augintojų turės sumažinti pardavimą, sumažės jų pelningumas, o kai kuriais atvejais netgi gali iškilti pavojus jų galimybėms tęsti prekybą. Tas pats pasakytina apie pašarų gamintojus. Todėl lašišų jauniklių augintojai ir pašarų gamintojai irgi yra suinteresuoti antidempingo priemonių įvedimu. |
| --- | --- |

(117)

Pagrindiniai Bendrijos pramonės tiekėjai (tokie kaip lašišų jauniklių ir pašarų gamintojai). Taip pat yra suinteresuoti stipria ir prognozuojama jų produktų paklausa tokiomis kainomis, kurios leistų jiems gauti pagrįstą pelną. Jeigu Bendrijos pramonės padėtis nepagerės, dauguma jauniklių lašišų augintojų turės sumažinti pardavimą, sumažės jų pelningumas, o kai kuriais atvejais netgi gali iškilti pavojus jų galimybėms tęsti prekybą. Tas pats pasakytina apie pašarų gamintojus. Todėl lašišų jauniklių augintojai ir pašarų gamintojai irgi yra suinteresuoti antidempingo priemonių įvedimu.

6.4.   Su Norvegijos gamintojais ir (arba) importuotojais susijusių EB gamintojų interesai

| (118) | Norint įvertinti tokių priemonių poveikį su Norvegijos gamintojais ir (arba) importuotojais susijusiems EB gamintojams, klausimynai buvo išsiųsti žinomiems svarstomojo produkto gamintojams Bendrijos rinkoje. Penkios bendrovės pateikė reikšmingus atsakymus. |
| --- | --- |

(118)

Norint įvertinti tokių priemonių poveikį su Norvegijos gamintojais ir (arba) importuotojais susijusiems EB gamintojams, klausimynai buvo išsiųsti žinomiems svarstomojo produkto gamintojams Bendrijos rinkoje. Penkios bendrovės pateikė reikšmingus atsakymus.

| (119) | TL šiose bendrovėse su lašišos auginimu susijusiuose veiklos padaliniuose dirbo beveik 738 žmonės, o bendra jų apyvarta viršijo 250 mln. eurų. Šie gamintojai arba nepareiškė savo nuomonės, arba prieštaravo priemonių įvedimui. |
| --- | --- |

(119)

TL šiose bendrovėse su lašišos auginimu susijusiuose veiklos padaliniuose dirbo beveik 738 žmonės, o bendra jų apyvarta viršijo 250 mln. eurų. Šie gamintojai arba nepareiškė savo nuomonės, arba prieštaravo priemonių įvedimui.

| (120) | Kaip nurodyta 104 konstatuojamoje dalyje, šios bendrovės taip pat nukentėjo dėl Norvegijos eksportuojančių gamintojų sukelto kainų numušimo. Primenama, kad su Norvegijos eksportuotojais ir (arba) importuotojais susiję bendradarbiaujantys gamintojai padidino pardavimų apimtis 6 % arba maždaug 4 200 tonų, tačiau vis dėlto prarado dalį rinkos. Tuo pat metu Norvegijos eksportuotojai sugebėjo padidinti savo pardavimą 93 000 tonomis ir padidino jiems tenkančią rinkos dalį. Todėl manoma, kad antidempingo priemonių įvedimas pagerins ir su Norvegijos gamintojais ir (arba) importuotojais susijusių Bendrijos gamintojų padėtį. |
| --- | --- |

(120)

Kaip nurodyta 104 konstatuojamoje dalyje, šios bendrovės taip pat nukentėjo dėl Norvegijos eksportuojančių gamintojų sukelto kainų numušimo. Primenama, kad su Norvegijos eksportuotojais ir (arba) importuotojais susiję bendradarbiaujantys gamintojai padidino pardavimų apimtis 6 % arba maždaug 4 200 tonų, tačiau vis dėlto prarado dalį rinkos. Tuo pat metu Norvegijos eksportuotojai sugebėjo padidinti savo pardavimą 93 000 tonomis ir padidino jiems tenkančią rinkos dalį. Todėl manoma, kad antidempingo priemonių įvedimas pagerins ir su Norvegijos gamintojais ir (arba) importuotojais susijusių Bendrijos gamintojų padėtį.

| (121) | Todėl antidempingo priemonės, kurios atstatys sąžiningos konkurencijos sąlygas, atitinka ir šių gamintojų interesus. |
| --- | --- |

(121)

Todėl antidempingo priemonės, kurios atstatys sąžiningos konkurencijos sąlygas, atitinka ir šių gamintojų interesus.

6.5.   Nesusijusių importuotojų ir perdirbėjų (vartotojų) interesai

| (122) | Norint nustatyti priemonių įvedimo ar neįvedimo poveikį importuotojams ir perdirbėjams, klausimynai buvo išsiųsti žinomiems svarstomojo produkto importuotojams ir perdirbėjams Bendrijos rinkoje. Komisija taip pat informavo įvairias importuotojų, perdirbėjų ir vartotojų organizacijas apie pradėtą tyrimą. Kelios organizacijos pareiškė savo nuomonę. |
| --- | --- |

(122)

Norint nustatyti priemonių įvedimo ar neįvedimo poveikį importuotojams ir perdirbėjams, klausimynai buvo išsiųsti žinomiems svarstomojo produkto importuotojams ir perdirbėjams Bendrijos rinkoje. Komisija taip pat informavo įvairias importuotojų, perdirbėjų ir vartotojų organizacijas apie pradėtą tyrimą. Kelios organizacijos pareiškė savo nuomonę.

| (123) | Buvo nustatyta, kad dažniausiai importuotojas ir perdirbėjas (vartotojas) yra viena ir ta pati bendrovė, ir, faktiškai, dauguma jų yra susiję su eksportuojančiais gamintojais už Bendrijos ribų, ypač Norvegijoje. Reikšmingus atsakymus pateikė 8 importuotojai, perdirbėjai ir vartotojai. Šios bendrovės sudarė maždaug 9 % viso importo iš Norvegijos per TL ir maždaug 6 % vartojimo. Taigi jų pateikti duomenys leidžia daryti tam tikras išvadas, tačiau visiškai neaišku, ar jos tipiškai atstovauja visą vartotojų pramonę. |
| --- | --- |

(123)

Buvo nustatyta, kad dažniausiai importuotojas ir perdirbėjas (vartotojas) yra viena ir ta pati bendrovė, ir, faktiškai, dauguma jų yra susiję su eksportuojančiais gamintojais už Bendrijos ribų, ypač Norvegijoje. Reikšmingus atsakymus pateikė 8 importuotojai, perdirbėjai ir vartotojai. Šios bendrovės sudarė maždaug 9 % viso importo iš Norvegijos per TL ir maždaug 6 % vartojimo. Taigi jų pateikti duomenys leidžia daryti tam tikras išvadas, tačiau visiškai neaišku, ar jos tipiškai atstovauja visą vartotojų pramonę.

| (124) | Importuotojai ir perdirbėjai pabrėžė, kad bet koks kainų padidinimas padidins jų sąnaudų bazę, sumažins pardavimą ir pelningumą, dėl to gali būti prarastos darbo vietos ir netgi gali tekti perkelti verslą. Jei taip pat teigė, kad užimtumas žuvų perdirbimo sektoriuje yra daug didesnis nei žuvų auginimo sektoriuje, ir tam tikrais atvejais didelio nedarbo regionuose sukuria naujas darbo vietas. |
| --- | --- |

(124)

Importuotojai ir perdirbėjai pabrėžė, kad bet koks kainų padidinimas padidins jų sąnaudų bazę, sumažins pardavimą ir pelningumą, dėl to gali būti prarastos darbo vietos ir netgi gali tekti perkelti verslą. Jei taip pat teigė, kad užimtumas žuvų perdirbimo sektoriuje yra daug didesnis nei žuvų auginimo sektoriuje, ir tam tikrais atvejais didelio nedarbo regionuose sukuria naujas darbo vietas.

| (125) | Šiuo atžvilgiu buvo nustatyta, kad jeigu importuotojai ir perdirbėjai toliau pirks Norvegijos prekes, joms teks mokėti daugiau, kadangi jie privalės sumokėti ir antidempingo muitą. Tačiau jiems neteks padengti viso kainos padidėjimo, kadangi tikėtina, kad tam tikru mastu jie gali perduoti tokį kainos padidėjimą platinimo grandinei ir vartotojams. |
| --- | --- |

(125)

Šiuo atžvilgiu buvo nustatyta, kad jeigu importuotojai ir perdirbėjai toliau pirks Norvegijos prekes, joms teks mokėti daugiau, kadangi jie privalės sumokėti ir antidempingo muitą. Tačiau jiems neteks padengti viso kainos padidėjimo, kadangi tikėtina, kad tam tikru mastu jie gali perduoti tokį kainos padidėjimą platinimo grandinei ir vartotojams.

| (126) | Pagrindines perdirbėjų sąnaudas sudaro žaliavos ir darbo užmokestis. Tiesa, didesnės žaliavų kainos padidins ir perdirbimo sąnaudas. Remiantis trimis pačiais reikšmingiausiais atsakymais, buvo nustatyta, kad išauginta lašiša sudaro maždaug 54 % bendrų gamybos sąnaudų. Per TL šie perdirbėjai pirko išaugintą lašišą tiek Bendrijoje (maždaug 15 % visos perkamos lašišos), tiek iš Norvegijos (maždaug 83 % visos perkamos lašišos). Todėl buvo padaryta išvada, kad maždaug 45 % jų bendrų sąnaudų bus taikomas muitas. Šiame kontekste reikėtų pažymėti, kad remiantis importuotojų ir perdirbėjų pateikta informacija, per svarstomąjį laikotarpį jų sąnaudos žaliavinėms medžiagoms sumažėjo 14 %. Per TL ji buvo 9,1 procentiniais punktais pigesnė nei 2001 m. Tuo pat metu jų pateiktoji informacija rodo, kad jų pardavimo kainos 2002 m. ir 2003 m. išliko beveik tokios pačios, nors, artėjant TL, pradėjo mažėti. Tačiau, kadangi šiuo atžvilgiu vartotojai bendravo labai neaktyviai, galimybės daryti išvadas empiriniu pagrindu yra labai ribotos, ir todėl išvadas apie visą vartotojų pramonę reikia daryti labai atsargiai. Taip pat reikia pažymėti, kad šios dvi bendrovės nurodė savo pelningumo duomenis. |
| --- | --- |

(126)

Pagrindines perdirbėjų sąnaudas sudaro žaliavos ir darbo užmokestis. Tiesa, didesnės žaliavų kainos padidins ir perdirbimo sąnaudas. Remiantis trimis pačiais reikšmingiausiais atsakymais, buvo nustatyta, kad išauginta lašiša sudaro maždaug 54 % bendrų gamybos sąnaudų. Per TL šie perdirbėjai pirko išaugintą lašišą tiek Bendrijoje (maždaug 15 % visos perkamos lašišos), tiek iš Norvegijos (maždaug 83 % visos perkamos lašišos). Todėl buvo padaryta išvada, kad maždaug 45 % jų bendrų sąnaudų bus taikomas muitas. Šiame kontekste reikėtų pažymėti, kad remiantis importuotojų ir perdirbėjų pateikta informacija, per svarstomąjį laikotarpį jų sąnaudos žaliavinėms medžiagoms sumažėjo 14 %. Per TL ji buvo 9,1 procentiniais punktais pigesnė nei 2001 m. Tuo pat metu jų pateiktoji informacija rodo, kad jų pardavimo kainos 2002 m. ir 2003 m. išliko beveik tokios pačios, nors, artėjant TL, pradėjo mažėti. Tačiau, kadangi šiuo atžvilgiu vartotojai bendravo labai neaktyviai, galimybės daryti išvadas empiriniu pagrindu yra labai ribotos, ir todėl išvadas apie visą vartotojų pramonę reikia daryti labai atsargiai. Taip pat reikia pažymėti, kad šios dvi bendrovės nurodė savo pelningumo duomenis.

| (127) | Kai dėl užimtumo, kaip nurodyta atsakymuose į klausimynus, Bendrijos žuvies perdirbimo sektoriuje dirbo maždaug 3 400 darbininkų, nors tik nedidelė jų dalis dirbo išaugintos lašišos perdirbimo įmonėse. Nebuvo rasta jokių įrodymų, kad įvestos priemonės galėtų sumažinti užimtumo lygį Bendrijoje. |
| --- | --- |

(127)

Kai dėl užimtumo, kaip nurodyta atsakymuose į klausimynus, Bendrijos žuvies perdirbimo sektoriuje dirbo maždaug 3 400 darbininkų, nors tik nedidelė jų dalis dirbo išaugintos lašišos perdirbimo įmonėse. Nebuvo rasta jokių įrodymų, kad įvestos priemonės galėtų sumažinti užimtumo lygį Bendrijoje.

| (128) | Todėl nemanoma, kad nuostoliai, kuriuos galėtų patirti importuotojai, perdirbėjai ir vartotojai, jei tokių nuostolių būtų, galėtų viršyti naudą, kurią tikimasi suteikti Bendrijos gamintojams taikant priemones, kurios laikomos tik tokiomis, kurios būtinos atstatyti patirtą žalą ir apsaugoti nuo tolesnio Bendrijos gamintojų padėties blogėjimo. Be to, reikia pažymėti, kad išlieka atvirti ir kiti tiekimo šaltiniai iš trečiųjų šalių. |
| --- | --- |

(128)

Todėl nemanoma, kad nuostoliai, kuriuos galėtų patirti importuotojai, perdirbėjai ir vartotojai, jei tokių nuostolių būtų, galėtų viršyti naudą, kurią tikimasi suteikti Bendrijos gamintojams taikant priemones, kurios laikomos tik tokiomis, kurios būtinos atstatyti patirtą žalą ir apsaugoti nuo tolesnio Bendrijos gamintojų padėties blogėjimo. Be to, reikia pažymėti, kad išlieka atvirti ir kiti tiekimo šaltiniai iš trečiųjų šalių.

6.6.   Vartotojų interesai

| (129) | Kadangi svarstomasis produktas yra vartotojams skirtas produktas, Komisija informavo įvairias vartotojų organizacijas apie pradėtą tyrimą. Iš vienos šalies gautame atsakyme buvo teigiama, kad lašišos naudingos savybės yra plačiai pripažintos ir kad, dirbtinai padidinus jos kainą, vartotojų galimybės pasirinkti maistingus produktus sumažės, be to, tai suduos smūgį išaugintos lašišos importuotojams, perdirbėjams ir mažmenininkams. Taip pat buvo teigiama, kad tokios priemonės gali sudarytu kliūčių jiems importuoti ir pardavinėti šaldytą lašišą. Buvo taip pat išreikštas susirūpinimas, kad dėl bet kokio kainų padidinimo lašiša taps mažiau prieinama valstybėse narėse su mažesniu bendro vidaus produkto (BVP) vienam asmeniui, ir bus sustabdytas rinkos augimas. |
| --- | --- |

(129)

Kadangi svarstomasis produktas yra vartotojams skirtas produktas, Komisija informavo įvairias vartotojų organizacijas apie pradėtą tyrimą. Iš vienos šalies gautame atsakyme buvo teigiama, kad lašišos naudingos savybės yra plačiai pripažintos ir kad, dirbtinai padidinus jos kainą, vartotojų galimybės pasirinkti maistingus produktus sumažės, be to, tai suduos smūgį išaugintos lašišos importuotojams, perdirbėjams ir mažmenininkams. Taip pat buvo teigiama, kad tokios priemonės gali sudarytu kliūčių jiems importuoti ir pardavinėti šaldytą lašišą. Buvo taip pat išreikštas susirūpinimas, kad dėl bet kokio kainų padidinimo lašiša taps mažiau prieinama valstybėse narėse su mažesniu bendro vidaus produkto (BVP) vienam asmeniui, ir bus sustabdytas rinkos augimas.

| (130) | Manoma, kad, įvedus antidempingo priemones, ūkio subjektai ir toliau galės pirkti neribotais kiekiais importuojamą produktą, tik teisingomis kainomis. Be to, įvertinus iš įmonės parduodamos neišdorotos žuvies ir perdirbtos lašišos produktų mažmeninių kainų skirtumą, manoma, jog mažai tikėtina, kad priemonės turės didelės įtakos mažmeninėms kainoms, kadangi vargu ar visas kainos padidėjimas bus perduotas vartotojams. Todėl laikoma, kad poveikis vartotojams bus minimalus. Be to, nuostolingų kainų tikriausiai nebus įmanoma išlaikyti trumpuoju ar vidutinio termino laikotarpiu. Todėl atrodo, kad vartotojų interesus labiausiai tenkintų stabilios kainos ir tvari rinka. |
| --- | --- |

(130)

Manoma, kad, įvedus antidempingo priemones, ūkio subjektai ir toliau galės pirkti neribotais kiekiais importuojamą produktą, tik teisingomis kainomis. Be to, įvertinus iš įmonės parduodamos neišdorotos žuvies ir perdirbtos lašišos produktų mažmeninių kainų skirtumą, manoma, jog mažai tikėtina, kad priemonės turės didelės įtakos mažmeninėms kainoms, kadangi vargu ar visas kainos padidėjimas bus perduotas vartotojams. Todėl laikoma, kad poveikis vartotojams bus minimalus. Be to, nuostolingų kainų tikriausiai nebus įmanoma išlaikyti trumpuoju ar vidutinio termino laikotarpiu. Todėl atrodo, kad vartotojų interesus labiausiai tenkintų stabilios kainos ir tvari rinka.

6.7.   Išvada dėl Bendrijos interesų

| (131) | Remiantis tuo, kas išdėstyta aukščiau, daroma preliminari išvada, kad nėra įtikinamų priežasčių netaikyti laikinų antidempingo priemonių. |
| --- | --- |

(131)

Remiantis tuo, kas išdėstyta aukščiau, daroma preliminari išvada, kad nėra įtikinamų priežasčių netaikyti laikinų antidempingo priemonių.

7.   LAIKINOSIOS ANTIDEMPINGO PRIEMONĖS

7.1.   Žalos pašalinimo dydis

| (132) | Atsižvelgiant į preliminarias išvadas, padarytas dėl dempingo, žalos, priežastinio ryšio ir Bendrijos interesų, laikinosios priemonės turėtų būti taikomos, siekiant užkirsti kelią tolesnei žalai, kurią Bendrijos pramonė patiria dėl importo dempingo kaina. |
| --- | --- |

(132)

Atsižvelgiant į preliminarias išvadas, padarytas dėl dempingo, žalos, priežastinio ryšio ir Bendrijos interesų, laikinosios priemonės turėtų būti taikomos, siekiant užkirsti kelią tolesnei žalai, kurią Bendrijos pramonė patiria dėl importo dempingo kaina.

| (133) | Šių laikinų priemonių lygiui nustatyti buvo atsižvelgta į nustatytą dempingo skirtumą ir muito, būtino Bendrijos pramonės patiriamai žalai panaikinti, dydį. |
| --- | --- |

(133)

Šių laikinų priemonių lygiui nustatyti buvo atsižvelgta į nustatytą dempingo skirtumą ir muito, būtino Bendrijos pramonės patiriamai žalai panaikinti, dydį.

| (134) | Reikėtų nustatyti tokio dydžio laikinąsias priemones, kurio pakaktų padarytai žalai panaikinti, neviršijant nustatyto dempingo skirtumo dydžio. Apskaičiuojant muito, reikalingo žalingo dempingo poveikiu pašalinti, dydį, manyta, kad bet kokios priemonės turėtų padėti Bendrijos pramonei padengti gamybos sąnaudas ir gauti pagrįstą pelną iki sumokant mokesčius, kurį tokios rūšies pramonė gali pagrįstai gauti tokiame sektoriuje parduodama panašius produktus normaliomis konkurencijos sąlygomis, t. y. nesant žalą darančio dempingo. Šiuo pagrindu buvo apskaičiuota nenuostolinga panašaus Bendrijos pramonės produkto kaina. Nenuostolinga kaina buvo apskaičiuota sudėjus 7,2 % pelno maržą nuo apyvartos ir gamybos sąnaudas. Laikinai nustatyta pelno marža grindžiama 2001 m. gautu pelnu ir gali būti vertinama kaip pats mažiausias pelnas, kurį Bendrijos pramonė gali pagrįstai tikėtis uždirbti, nesant žalą darančio dempingo. Šis klausimas bus svarstomas vėliau, įvedus laikinąsias priemones ir gavus suinteresuotųjų šalių pastabas. |
| --- | --- |

(134)

Reikėtų nustatyti tokio dydžio laikinąsias priemones, kurio pakaktų padarytai žalai panaikinti, neviršijant nustatyto dempingo skirtumo dydžio. Apskaičiuojant muito, reikalingo žalingo dempingo poveikiu pašalinti, dydį, manyta, kad bet kokios priemonės turėtų padėti Bendrijos pramonei padengti gamybos sąnaudas ir gauti pagrįstą pelną iki sumokant mokesčius, kurį tokios rūšies pramonė gali pagrįstai gauti tokiame sektoriuje parduodama panašius produktus normaliomis konkurencijos sąlygomis, t. y. nesant žalą darančio dempingo. Šiuo pagrindu buvo apskaičiuota nenuostolinga panašaus Bendrijos pramonės produkto kaina. Nenuostolinga kaina buvo apskaičiuota sudėjus 7,2 % pelno maržą nuo apyvartos ir gamybos sąnaudas. Laikinai nustatyta pelno marža grindžiama 2001 m. gautu pelnu ir gali būti vertinama kaip pats mažiausias pelnas, kurį Bendrijos pramonė gali pagrįstai tikėtis uždirbti, nesant žalą darančio dempingo. Šis klausimas bus svarstomas vėliau, įvedus laikinąsias priemones ir gavus suinteresuotųjų šalių pastabas.

| (135) | Tada buvo nustatytas būtinas kainos padidinimas palyginus kainos numušimo apskaičiavimo pagrindu nustatytą importo kainos svertinį vidurkį su vidutine nenuostolinga Bendrijos pramonės produktų pardavimo Bendrijos rinkoje kaina. Po to tokių palyginimų skirtumas buvo išreikštas kaip vidutinės CIF importo vertės procentas. |
| --- | --- |

(135)

Tada buvo nustatytas būtinas kainos padidinimas palyginus kainos numušimo apskaičiavimo pagrindu nustatytą importo kainos svertinį vidurkį su vidutine nenuostolinga Bendrijos pramonės produktų pardavimo Bendrijos rinkoje kaina. Po to tokių palyginimų skirtumas buvo išreikštas kaip vidutinės CIF importo vertės procentas.

7.2.   Laikinosios priemonės

| (136) | Atsižvelgiant į tai, kas pirmiau išdėstyta, manoma, kad turėtų būti įvestas laikinasis antidempingo muitas, lygus nustatytam dempingo skirtumui, tačiau neviršijantis pirmiau apskaičiuoto žalos skirtumo, pagal pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalį. |
| --- | --- |

(136)

Atsižvelgiant į tai, kas pirmiau išdėstyta, manoma, kad turėtų būti įvestas laikinasis antidempingo muitas, lygus nustatytam dempingo skirtumui, tačiau neviršijantis pirmiau apskaičiuoto žalos skirtumo, pagal pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalį.

| (137) | Individualūs šiame dokumente nurodyti bendrovių antidempingo muito tarifai buvo nustatyti remiantis šio tyrimo išvadomis. Todėl jie parodo šio tyrimo metu nustatytą šių bendrovių padėtį. Todėl šie muito tarifai (priešingai nei visos šalies muito mokestis, taikytinas „visoms kitoms bendrovėms“) taikomi išimtinai atitinkamos šalies kilmės ir tų bendrovių, t.y. nurodytų konkrečių juridinių asmenų, pagamintos produkcijos importui. Importuojamiems produktams, pagamintiems bet kokios kitos bendrovės, kuri konkrečiai nenurodyta darbinėje šio dokumento dalyje, nurodant pavadinimą ir adresą, įskaitant juridinius asmenis, kurie yra susiję su konkrečiai nurodytais, šie tarifai negali būti taikomi ir jiems taikomas muito mokestis, nurodytas „visoms kitoms bendrovėms“. |
| --- | --- |

(137)

Individualūs šiame dokumente nurodyti bendrovių antidempingo muito tarifai buvo nustatyti remiantis šio tyrimo išvadomis. Todėl jie parodo šio tyrimo metu nustatytą šių bendrovių padėtį. Todėl šie muito tarifai (priešingai nei visos šalies muito mokestis, taikytinas „visoms kitoms bendrovėms“) taikomi išimtinai atitinkamos šalies kilmės ir tų bendrovių, t.y. nurodytų konkrečių juridinių asmenų, pagamintos produkcijos importui. Importuojamiems produktams, pagamintiems bet kokios kitos bendrovės, kuri konkrečiai nenurodyta darbinėje šio dokumento dalyje, nurodant pavadinimą ir adresą, įskaitant juridinius asmenis, kurie yra susiję su konkrečiai nurodytais, šie tarifai negali būti taikomi ir jiems taikomas muito mokestis, nurodytas „visoms kitoms bendrovėms“.

| (138) | Bet kokie pareiškimai, kuriais prašoma taikyti šiuos individualius bendrovių antidempingo muito tarifus (pvz., pasikeitus juridinio asmens pavadinimui, įsteigus naujas gamybos ar prekybos įmones), turėtų būti adresuojami Komisijai (8) atsiunčiant visą susijusią informaciją, ypač dėl bet kokių bendrovės veiklos pasikeitimų, susijusių su gamyba, prekyba šalyje ir eksportu, pvz., dėl pavadinimo ar gamybos ir prekybos bendrovių pasikeitimo. Prireikus, Komisija, pasitarusi su Patariamuoju komitetu, atitinkamai iš dalies pakeis reglamentą, atnaujindama bendrovių, kurioms taikomi individualūs muito tarifai, sąrašą. |
| --- | --- |

(138)

Bet kokie pareiškimai, kuriais prašoma taikyti šiuos individualius bendrovių antidempingo muito tarifus (pvz., pasikeitus juridinio asmens pavadinimui, įsteigus naujas gamybos ar prekybos įmones), turėtų būti adresuojami Komisijai (8) atsiunčiant visą susijusią informaciją, ypač dėl bet kokių bendrovės veiklos pasikeitimų, susijusių su gamyba, prekyba šalyje ir eksportu, pvz., dėl pavadinimo ar gamybos ir prekybos bendrovių pasikeitimo. Prireikus, Komisija, pasitarusi su Patariamuoju komitetu, atitinkamai iš dalies pakeis reglamentą, atnaujindama bendrovių, kurioms taikomi individualūs muito tarifai, sąrašą.

| (139) | Remiantis pirmiau išdėstytais argumentais, nustatomi tokie laikinojo muito tarifai:








  Bendrovė | Dempingo skirtumas | Žalos dydis | Antidempingo muitas |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Marine Harvest AS, Norway. | 21,9 % | 15,3 % | 15,3 % |
| Fjord Seafood Norway AS. | 37,7 % | 13,5 % | 13,5 % |
| Pan Fish Norway AS. | 25,4 % | 16,1 % | 16,1 % |
| Stolt Sea Farm AS. | 13,9 % | 14,2 % | 13,9 % |
| Follalaks AS. | 24,5 % | 27,7 % | 24,5 % |
| Nordlaks Oppdrett AS. | 6,8 % | 14,6 % | 6,8 % |
| Hydrotech AS. | 21,9 % | 15,3 % | 15,3 % |
| Grieg Seafood AS. | 22,9 % | 17,2 % | 17,2 % |
| Svertinis vidurkis | 22,5 % | 16,0 % | 16,0 % |
| Likutinis skirtumas | 37,7 % | 27,7 % | 24,5 % |

(139)

Remiantis pirmiau išdėstytais argumentais, nustatomi tokie laikinojo muito tarifai:

Bendrovė

Dempingo skirtumas

Žalos dydis

Antidempingo muitas

Marine Harvest AS, Norway.

21,9 %

15,3 %

15,3 %

Fjord Seafood Norway AS.

37,7 %

13,5 %

13,5 %

Pan Fish Norway AS.

25,4 %

16,1 %

16,1 %

Stolt Sea Farm AS.

13,9 %

14,2 %

13,9 %

Follalaks AS.

24,5 %

27,7 %

24,5 %

Nordlaks Oppdrett AS.

6,8 %

14,6 %

6,8 %

Hydrotech AS.

21,9 %

15,3 %

15,3 %

Grieg Seafood AS.

22,9 %

17,2 %

17,2 %

Svertinis vidurkis

22,5 %

16,0 %

16,0 %

Likutinis skirtumas

37,7 %

27,7 %

24,5 %

7.3.   Baigiamosios nuostatos

| (140) | Siekiant užtikrinti gerą administravimą, reikėtų nustatyti laikotarpį, per kurį suinteresuotosios šalys, per nustatytą laiką pranešusios apie save inicijavimo pranešime, raštu pareikštų savo nuomonę ir paprašytų būti išklausytos. Be to, reikėtų pažymėti, kad šiame reglamente išvados dėl muitų įvedimo yra laikinos ir gali būti peržiūrėtos nustatant bet kokį kitą galutinį muitą, |
| --- | --- |

(140)

Siekiant užtikrinti gerą administravimą, reikėtų nustatyti laikotarpį, per kurį suinteresuotosios šalys, per nustatytą laiką pranešusios apie save inicijavimo pranešime, raštu pareikštų savo nuomonę ir paprašytų būti išklausytos. Be to, reikėtų pažymėti, kad šiame reglamente išvados dėl muitų įvedimo yra laikinos ir gali būti peržiūrėtos nustatant bet kokį kitą galutinį muitą,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

1.   Išaugintai (kitai nei laukinei) lašišai, filė arba ne filė, šviežiai, atšaldytai arba sušaldytai, klasifikuojamai KN kodais ex 0302 12 00, ex 0303 11 00, ex 0303 19 00, ex 0303 22 00, ex 0304 10 13 ir ex 0304 20 13 (TARIC kodai 0302120019, 0302120038, 0302120098, 0303110018, 0303110098, 0303190018, 0303190098, 0303220019, 0303220088, 0304101319, 0304101398, 0304201319 ir 0304201398) (toliau – išaugintai lašišai), kurios kilmės šalis yra Norvegija, nustatomas laikinas antidempingo muito mokestis.

2.   Laukinei lašišai laikinasis antidempingo muitas netaikomas. Šiame reglamente laukinė lašiša, dėl kurios valstybės narės, kurioje yra priimama muitinės deklaracija laisvai apvartai, kompetentingos institucijos gauna priimtinus, suinteresuotosios šalies pateiktus patvirtinimus, kad ji yra jūroje sugauta Atlanto ar Ramiojo vandenyno ar upėse sugauta Dunojaus lašiša.

3.   Laikinojo antidempingo muito tarifas, taikomas, nesumokėjus muito, 1 dalyje aprašytų produktų, kuriuos pagamino toliau nurodytos bendrovės, grynajai franko kainai prie Bendrijos sienos, yra toks:

| Bendrovė | Antidempingo muitas | TARIC papildomas kodas |
| --- | --- | --- |
| ALSAKER FJORDBRUK AS, N-5694 ONARHEIM, NORVEGIJA | 16,0 % | A663 |
| ÅMØY FISKEOPPDRETT AS, N-4152 VESTRE ÅMØY, NORVEGIJA | 16,0 % | A663 |
| AMULAKS AS, N-8286 NORDFOLD, NORVEGIJA | 24,5 % | A645 |
| AQUA AS, C/O RØRVIK FISK, N-7900 RØRVIK, NORVEGIJA | 16,0 % | A663 |
| ARCTIC SEAFOOD AS, N-8432 ALSVÅG, NORVEGIJA | 16,0 % | A663 |
| ARNØY LAKS AS, N-9193 LAUKSLETTA, NORVEGIJA | 16,0 % | A663 |
| AUSTEFJORDEN SMOLT AS, OLAV TRYGGVASONS GT 40, P.O.BOX 2608, SENTRUM, N-7414 TRONDHEIM, NORVEGIJA | 16,0 % | A663 |
| BALDER SJØFARM AS, N-8286 NORDFOLD, NORVEGIJA | 24,5 % | A645 |
| BINDALSLAKS AS, POSTBOKS 134, N-7901 RØRVIK, NORVEGIJA | 16,0 % | A663 |
| BOGNØY FISKEOPPDRETT AS, P.O.BOX 93 SLÅTTHAUG, N-5851 BERGEN, NORVEGIJA | 16,0 % | A663 |
| BOLAKS AS, N-5640 EIKELANDSOSEN, NORVEGIJA | 16,0 % | A663 |
| BR. KARLSEN, BEDDINGEN 14, N-7014 TRONDHEIM, NORVEGIJA | 16,0 % | A663 |
| BRATTØYFISK AS, N-6520 FREI, NORVEGIJA | 16,0 % | A663 |
| BREMNES SEASHORE AS, N-5430 BREMNES, NORVEGIJA | 16,0 % | A663 |
| BRILLIANT FISKEOPPDRETT AS, N-5444, ESPEVÆR, NORVEGIJA | 16,0 % | A663 |
| BRU EIGEDOM AS, SANDVIKSBODENE 66, N-5035 BERGEN, NORVEGIJA | 16,0 % | A663 |
| CENTRE FOR AQUACULTURE COMPETENCE AS, HUNDSNES, N-4130 HJELMELAND, NORVEGIJA | 15,3 % | A641 |
| EDELFARM AS, ØKSENGÅRD, N-8250 ROGNAN, NORVEGIJA | 16,0 % | A663 |
| EDELFISK AS, HAMNEGATA 1, N-6900 FLORØ, NORVEGIJA | 16,0 % | A663 |
| EMILSEN FISK AS, LAUVØYA, N-7900 RØRVIK, NORVEGIJA | 16,0 % | A663 |
| ESPEVÆR FISKEOPPDRETT AS, N-5444, ESPEVÆR, NORVEGIJA | 16,0 % | A663 |
| ESPEVÆR SAMDRIFT AS, OLAV TRYGGVASONS GT 40, P.O.BOX 2608, SENTRUM, N-7414 TRONDHEIM, NORVEGIJA | 16,0 % | A663 |
| FEØY FISKEOPPDRETT AS, N-5548 FEØY, NORVEGIJA | 16,0 % | A663 |
| FINNMARK STAMFISKSTASJON AS, LERRESFJORD, N-9536 KORSFJORDEN, NORVEGIJA | 24,5 % | A645 |
| FINNØY FISK AS, NÅDEN, N-4160 FINNØY, NORVEGIJA | 15,3 % | A641 |
| FJELBERG FJORDBRUK AS, N-5694 ONARHEIM, NORVEGIJA | 16,0 % | A663 |
| FJORD AQUA GROUP AS, BENTNESVEIEN 50, N-6512 KRISTIANSUND N, NORVEGIJA | 16,0 % | A663 |
| FJORD FORSØKSSTASJON HELGELAND AS, TOFTSUNDET, N-8900 BRØNNØYSUND, NORVEGIJA | 13,5 % | A642 |
| FJORD SEAFOOD NORWAY AS, TOFTSUNDET, N-8900, BRØNNØYSUND, NORVEGIJA | 13,5 % | A642 |
| FLAKSTADVÅG LAKS AS, FLAKSTADVÅG, N-9395 KALDFARNES, NORVEGIJA | 16,0 % | A663 |
| FLOKENES FISKEFARM AS, FLOKENES, N-6983 KVAMMEN, NORVEGIJA | 16,0 % | A663 |
| FOLLALAKS AS, N-8286 NORDFOLD, NORVEGIJA | 24,5 % | A645 |
| FOSSEN AS, P.O.BOX 93 SLÅTTHAUG, N-5851 BERGEN, NORVEGIJA | 16,0 % | A663 |
| FRØFISK AS, OLAV TRYGGVASONS GT 40, P.O.BOX 2608, SENTRUM, N-7414 TRONDHEIM, NORVEGIJA | 16,0 % | A663 |
| G. ESPNES FISKEOPPDRETT AS, N-7266 KVERVA, NORVEGIJA | 16,0 % | A663 |
| GRIEG SEAFOOD AS, POSTBOKS 234, SENTRUM, N-5804 BERGEN, NORVEGIJA | 17,2 % | A648 |
| GRIEG SEAFOOD ROGALAND AS, POSTBOKS 234, SENTRUM N-5804 BERGEN, NORVEGIJA | 17,2 % | A648 |
| HAMNEIDET LAKS AS, N-9181 HAMNEIDET, NORVEGIJA | 16,0 % | A663 |
| HARDANGERFISK AS, PB. 143, N-5604 ØYSTESE, NORVEGIJA | 16,0 % | A663 |
| HAVFANGST AS, DYRSFJORD, N-9130, HANSNES, NORVEGIJA | 16,0 % | A663 |
| HELLESUND FISKEOPPDRETT AS, LANGHOLMSUND, N-4770 HØVÅG, NORVEGIJA | 16,0 % | A663 |
| HELLFJORDLAKS AS, JENNSKARET, N-8475, STRAUMSJØEN, NORVEGIJA | 16,0 % | A663 |
| HENDEN FISKEOPPDRETT AS, POSTBOKS 53, N-6539 AVERØY, NORVEGIJA | 16,0 % | A663 |
| HJARTØY LAKS AS, POSTBOKS 371, NESTTUN N-5853, BERGEN, NORVEGIJA | 16,0 % | A663 |
| HØLLALAKS AS, POSTBOKS 603, N-8301 SVOLVÆR, NORVEGIJA | 15,3 % | A641 |
| HYDROTECH AS, BENTNESV. 50, N-6512 KRISTIANSUND N, NORVEGIJA | 15,3 % | A647 |
| HYEN LAKS AS, KLEPPENES, N-6829 HYEN, NORVEGIJA | 16,0 % | A663 |
| JENSEN ALFRED AS, N-9394 KALDFARNES, NORVEGIJA | 16,0 % | A663 |
| K. ENOKSEN FISKEOPPDRETT AS, OLAV TRYGGVASONS GT 40, P.O.BOX 2608, SENTRUM, N-7414 TRONDHEIM, NORVEGIJA | 16,0 % | A663 |
| KLEIVA FISKEFARM AS, N-9455 ENGENES, NORVEGIJA | 16,0 % | A663 |
| KOBBEVIK OG FURUHOLMEN AS, N-5392 STOREBØ, NORVEGIJA | 16,0 % | A663 |
| KRISTOFFERSEN EGIL & SØNNER AS, JENNSKARET, N-8475, STRAUMSJØEN, NORVEGIJA | 16,0 % | A663 |
| KVAMSDAL FISKEOPPDRETT AS, POSTBOKS 371, NESTTUN N-5853, BERGEN, NORVEGIJA | 16,0 % | A663 |
| KVITSVA AS, SØRROLLNES, N-9450, HAMNVIK, NORVEGIJA | 16,0 % | A663 |
| LANDØY FISKEOPPDRETT AS, VÆRLANDET, N-6986 VÆRLANDET, NORVEGIJA | 16,0 % | A663 |
| LANGFJORDLAKS AS, N-9540 TALVIK, NORVEGIJA | 16,0 % | A663 |
| LARSSEN SEAFOOD AS, N–8740 NORD-SOLVÆR, NORVEGIJA | 16,0 % | A663 |
| LERØY MIDNOR AS, N-7246 HESTVIKA, NORVEGIJA | 16,0 % | A663 |
| LINGALAKS AS, LINGAVEGEN 206, N-5630 STRANDEBARM, NORVEGIJA | 16,0 % | A663 |
| LOVUNDLAKS AS, N-8764 LOVUND, NORVEGIJA | 16,0 % | A663 |
| LUND FISKEOPPDRETT AS, N-7818 LUND, NORVEGIJA | 16,0 % | A663 |
| MARINE HARVEST BOLGA AS, N-8158 BOLGA, NORVEGIJA | 15,3 % | A641 |
| MARINE HARVEST NORWAY AS, POSTBOKS 4102, DREGGEN, N-5835 BERGEN, NORVEGIJA | 15,3 % | A641 |
| MARØ HAVBRUK A/S, N-6914 SVANOYBUKT, NORVEGIJA | 16,0 % | A663 |
| MÅSØVAL FISHFARM AS, N-7266 KVERVA, NORVEGIJA | 16,0 % | A663 |
| MÅSØVAL FISKEOPPDRETT AS, N-7266 KVERVA, NORVEGIJA | 16,0 % | A663 |
| MIDT-NORSK HAVBRUK AS, HANSVIKA, N-7900 RØRVIK, NORVEGIJA | 16,0 % | A663 |
| NORDLAKS OPPDRETT AS, BOKS 224, N-8455 STOKMARKNES, NORVEGIJA | 6,8 % | A646 |
| NORDLAKS PRODUKTER AS, BOKS 224, N-8455 STOKMARKNES, NORVEGIJA | 6,8 % | A646 |
| NORD-SENJA FISKEINDUSTRI AS, N-9373 BOTHAMN, NORVEGIJA | 16,0 % | A663 |
| NYE VESTSTAR AS, N-5392 STOREBØ, NORVEGIJA | 16,0 % | A663 |
| NYGÅRD LAKS AS, N-5640 EIKELANDSOSEN, NORVEGIJA | 16,0 % | A663 |
| OSLAND HAVBRUK AS, N-5962 BJORDAL, NORVEGIJA | 16,0 % | A663 |
| PAN FISH NORWAY AS, GRIMMERGATA 5, N-6002 ÅLESUND, NORVEGIJA | 16,1 % | A643 |
| PROSJEKT OMEGA AS, HAMNEGATA 1, N-6900 FLORØ, NORVEGIJA | 16,0 % | A663 |
| PUNDSLETT LAKS AS, PUNDSLETT, N-8324 DIGERMULEN, NORVEGIJA | 16,0 % | A663 |
| QUATRO LAKS AS, N-5640 EIKELANDSOSEN, NORVEGIJA | 16,0 % | A663 |
| RAMSØY FISKEOPPDRETT AS, BENTNESVN. 50, N-6512 KRISTIANSUND N, NORVEGIJA | 15,3 % | A641 |
| RANGØY EINAR AS, POSTBOKS 53, N-6539 AVERØY, NORVEGIJA | 16,0 % | A663 |
| RIOL AS, FROVÅGHAMN, N-9392 STRONGLANDSEIDET, NORVEGIJA | 16,0 % | A663 |
| ROGALAND FJORDBRUK AS, N-5694 ONARHEIM, NORVEGIJA | 16,0 % | A663 |
| RONG LAKS AS, POSTBOKS 371, NESTTUN N-5853, BERGEN, NORVEGIJA | 16,0 % | A663 |
| RONGEVÆR FISKEOPPDRETT AS, BØVÅGEN, N-5937 BØVÅGEN, NORVEGIJA | 16,0 % | A663 |
| RØVÆR FJORDBRUK AS, N-5549 RØVÆR, NORVEGIJA | 16,0 % | A663 |
| SALMAR FARMING AS, N-7266 KVERVA, NORVEGIJA | 16,0 % | A663 |
| SANDNES FISKEOPPDRETT AS, N-6967 HELLEUNIK, NORVEGIJA | 16,0 % | A663 |
| SANDVÆRFISK AS, POSTBOKS 34, N-8764 LOVUND, NORVEGIJA | 15,3 % | A641 |
| SANDVOLL HAVBRUK AS, N-5835 BERGEN, NORVEGIJA | 15,3 % | A641 |
| SEAFARM INVEST AS, N-8764 LOVUND, NORVEGIJA | 15,3 % | A641 |
| SEANOR SALMON AS, POSTBOKS 371 NESTTUN N-5853 BERGEN, NORVEGIJA | 16,0 % | A663 |
| SELØY SJØFARM AS, SELØY, N-8850 HERØY, NORVEGIJA | 13,5 % | A642 |
| SELSØYVIK HAVBRUK AS, POSTBOKS 17, N-8196 SELSØYVIK, NORVEGIJA | 16,0 % | A663 |
| SENJA SJØFARM AS, GJØVIKA, N-9392 STONGLANDSEIDET, NORVEGIJA | 16,0 % | A663 |
| SFI MELØ AS, POSTBOKS 34, N-8764 LOVUND, NORVEGIJA | 15,3 % | A641 |
| SINKABERG-HANSEN AS, POSTBOKS 134, N-7901 RØRVIK, NORVEGIJA | 16,0 % | A663 |
| SIRIUS SALMON SA, BOKS 224, N-8455 STOKMARKNES, NORVEGIJA | 6,8 % | A646 |
| SJURELV FISKEOPPDRETT AS, FJORDVEIEN 255, N-9100, KVALØYSLETTA, NORVEGIJA | 16,0 % | A663 |
| SKJELBULAKS AS, N-8136 NORDARNØY, NORVEGIJA | 16,0 % | A663 |
| SNEKVIK SALMON AS, GJENGSTØ, N-7200 KYRKSÆTERØRA, NORVEGIJA | 16,0 % | A663 |
| SØMNA FISKEOPPDRETT AS, POSTBOKS 34, N-8764 LOVUND, NORVEGIJA | 15,3 % | A641 |
| SØRROLLNESFISK AS, N-9450 HAMNVIK, NORVEGIJA | 16,0 % | A663 |
| STEINVIK FISKEFARM AS, N-6939 EIKEFJORD, NORVEGIJA | 16,0 % | A663 |
| STETTEFISK AS, OLAV TRYGGVASONS GT 40, P.O.BOX 2608, SENTRUM, N-7414 TRONDHEIM, NORVEGIJA | 16,0 % | A663 |
| STØLE DANIEL FISKEOPPDRETT AS, STØLEV. 2, N-5514 HAUGESUND, NORVEGIJA | 16,0 % | A663 |
| STOLT SEA FARM AS, POSTBOKS 370, SENTRUM, N-0102 OSLO, NORVEGIJA | 13,9 % | A644 |
| SULEFISK AS, N-6924 HARDBAKKE, NORVEGIJA | 16,0 % | A663 |
| SUNNHORDLAND FJORDBRUK AS, N-5694 ONARHEIM, NORVEGIJA | 16,0 % | A663 |
| TOFTØYSUND LAKS AS, N-5694 ONARHEIM, NORVEGIJA | 16,0 % | A663 |
| TOMBRE FISKEANNLEGG AS, N-5640 EIKELANDSOSEN, NORVEGIJA | 16,0 % | A663 |
| TOMMA LAKS AS, N-8723 HUSBY, NORVEGIJA | 15,3 % | A641 |
| TORRIS PRODUCTS LTD. AS, POSTBOKS 34, N-8764 LOVUND, NORVEGIJA | 15,3 % | A641 |
| TRI AS, POSTBOKS 100, N-9531 KVALFJORD, NORVEGIJA | 16,0 % | A663 |
| TYSNES FJORDBRUK AS, N-5694 ONARHEIM, NORVEGIJA | 16,0 % | A663 |
| VEGA SJØFARM AS, N-8980 VEGA, NORVEGIJA | 15,3 % | A641 |
| VESTVIK MARINEFARM AS, OLAV TRYGGVASONS GT 40, P.O.BOX 2608, SENTRUM, N-7414 TRONDHEIM, NORVEGIJA | 16,0 % | A663 |
| VIKNA SJØFARM AS, V/TERJE BONDØ, SØRTUNET 2, N-7900 RØRVIK, NORVEGIJA | 16,0 % | A663 |
| WENBERG FISKEOPPDRET, LEIVSER N-8200 FAUSKE, NORVEGIJA | 16,0 % | A663 |
| WILSGÅRD FISKEOPPDRETT AS, N-9381 TORSKEN, NORVEGIJA | 16,0 % | A663 |
| VISOS KITOS ĮMONĖS | 24,5 % | A999 |

Bendrovė

Antidempingo muitas

TARIC papildomas kodas

ALSAKER FJORDBRUK AS, N-5694 ONARHEIM, NORVEGIJA

16,0 %

A663

ÅMØY FISKEOPPDRETT AS, N-4152 VESTRE ÅMØY, NORVEGIJA

16,0 %

A663

AMULAKS AS, N-8286 NORDFOLD, NORVEGIJA

24,5 %

A645

AQUA AS, C/O RØRVIK FISK, N-7900 RØRVIK, NORVEGIJA

16,0 %

A663

ARCTIC SEAFOOD AS, N-8432 ALSVÅG, NORVEGIJA

16,0 %

A663

ARNØY LAKS AS, N-9193 LAUKSLETTA, NORVEGIJA

16,0 %

A663

AUSTEFJORDEN SMOLT AS, OLAV TRYGGVASONS GT 40, P.O.BOX 2608, SENTRUM, N-7414 TRONDHEIM, NORVEGIJA

16,0 %

A663

BALDER SJØFARM AS, N-8286 NORDFOLD, NORVEGIJA

24,5 %

A645

BINDALSLAKS AS, POSTBOKS 134, N-7901 RØRVIK, NORVEGIJA

16,0 %

A663

BOGNØY FISKEOPPDRETT AS, P.O.BOX 93 SLÅTTHAUG, N-5851 BERGEN, NORVEGIJA

16,0 %

A663

BOLAKS AS, N-5640 EIKELANDSOSEN, NORVEGIJA

16,0 %

A663

BR. KARLSEN, BEDDINGEN 14, N-7014 TRONDHEIM, NORVEGIJA

16,0 %

A663

BRATTØYFISK AS, N-6520 FREI, NORVEGIJA

16,0 %

A663

BREMNES SEASHORE AS, N-5430 BREMNES, NORVEGIJA

16,0 %

A663

BRILLIANT FISKEOPPDRETT AS, N-5444, ESPEVÆR, NORVEGIJA

16,0 %

A663

BRU EIGEDOM AS, SANDVIKSBODENE 66, N-5035 BERGEN, NORVEGIJA

16,0 %

A663

CENTRE FOR AQUACULTURE COMPETENCE AS, HUNDSNES, N-4130 HJELMELAND, NORVEGIJA

15,3 %

A641

EDELFARM AS, ØKSENGÅRD, N-8250 ROGNAN, NORVEGIJA

16,0 %

A663

EDELFISK AS, HAMNEGATA 1, N-6900 FLORØ, NORVEGIJA

16,0 %

A663

EMILSEN FISK AS, LAUVØYA, N-7900 RØRVIK, NORVEGIJA

16,0 %

A663

ESPEVÆR FISKEOPPDRETT AS, N-5444, ESPEVÆR, NORVEGIJA

16,0 %

A663

ESPEVÆR SAMDRIFT AS, OLAV TRYGGVASONS GT 40, P.O.BOX 2608, SENTRUM, N-7414 TRONDHEIM, NORVEGIJA

16,0 %

A663

FEØY FISKEOPPDRETT AS, N-5548 FEØY, NORVEGIJA

16,0 %

A663

FINNMARK STAMFISKSTASJON AS, LERRESFJORD, N-9536 KORSFJORDEN, NORVEGIJA

24,5 %

A645

FINNØY FISK AS, NÅDEN, N-4160 FINNØY, NORVEGIJA

15,3 %

A641

FJELBERG FJORDBRUK AS, N-5694 ONARHEIM, NORVEGIJA

16,0 %

A663

FJORD AQUA GROUP AS, BENTNESVEIEN 50, N-6512 KRISTIANSUND N, NORVEGIJA

16,0 %

A663

FJORD FORSØKSSTASJON HELGELAND AS, TOFTSUNDET, N-8900 BRØNNØYSUND, NORVEGIJA

13,5 %

A642

FJORD SEAFOOD NORWAY AS, TOFTSUNDET, N-8900, BRØNNØYSUND, NORVEGIJA

13,5 %

A642

FLAKSTADVÅG LAKS AS, FLAKSTADVÅG, N-9395 KALDFARNES, NORVEGIJA

16,0 %

A663

FLOKENES FISKEFARM AS, FLOKENES, N-6983 KVAMMEN, NORVEGIJA

16,0 %

A663

FOLLALAKS AS, N-8286 NORDFOLD, NORVEGIJA

24,5 %

A645

FOSSEN AS, P.O.BOX 93 SLÅTTHAUG, N-5851 BERGEN, NORVEGIJA

16,0 %

A663

FRØFISK AS, OLAV TRYGGVASONS GT 40, P.O.BOX 2608, SENTRUM, N-7414 TRONDHEIM, NORVEGIJA

16,0 %

A663

G. ESPNES FISKEOPPDRETT AS, N-7266 KVERVA, NORVEGIJA

16,0 %

A663

GRIEG SEAFOOD AS, POSTBOKS 234, SENTRUM, N-5804 BERGEN, NORVEGIJA

17,2 %

A648

GRIEG SEAFOOD ROGALAND AS, POSTBOKS 234, SENTRUM N-5804 BERGEN, NORVEGIJA

17,2 %

A648

HAMNEIDET LAKS AS, N-9181 HAMNEIDET, NORVEGIJA

16,0 %

A663

HARDANGERFISK AS, PB. 143, N-5604 ØYSTESE, NORVEGIJA

16,0 %

A663

HAVFANGST AS, DYRSFJORD, N-9130, HANSNES, NORVEGIJA

16,0 %

A663

HELLESUND FISKEOPPDRETT AS, LANGHOLMSUND, N-4770 HØVÅG, NORVEGIJA

16,0 %

A663

HELLFJORDLAKS AS, JENNSKARET, N-8475, STRAUMSJØEN, NORVEGIJA

16,0 %

A663

HENDEN FISKEOPPDRETT AS, POSTBOKS 53, N-6539 AVERØY, NORVEGIJA

16,0 %

A663

HJARTØY LAKS AS, POSTBOKS 371, NESTTUN N-5853, BERGEN, NORVEGIJA

16,0 %

A663

HØLLALAKS AS, POSTBOKS 603, N-8301 SVOLVÆR, NORVEGIJA

15,3 %

A641

HYDROTECH AS, BENTNESV. 50, N-6512 KRISTIANSUND N, NORVEGIJA

15,3 %

A647

HYEN LAKS AS, KLEPPENES, N-6829 HYEN, NORVEGIJA

16,0 %

A663

JENSEN ALFRED AS, N-9394 KALDFARNES, NORVEGIJA

16,0 %

A663

K. ENOKSEN FISKEOPPDRETT AS, OLAV TRYGGVASONS GT 40, P.O.BOX 2608, SENTRUM, N-7414 TRONDHEIM, NORVEGIJA

16,0 %

A663

KLEIVA FISKEFARM AS, N-9455 ENGENES, NORVEGIJA

16,0 %

A663

KOBBEVIK OG FURUHOLMEN AS, N-5392 STOREBØ, NORVEGIJA

16,0 %

A663

KRISTOFFERSEN EGIL & SØNNER AS, JENNSKARET, N-8475, STRAUMSJØEN, NORVEGIJA

16,0 %

A663

KVAMSDAL FISKEOPPDRETT AS, POSTBOKS 371, NESTTUN N-5853, BERGEN, NORVEGIJA

16,0 %

A663

KVITSVA AS, SØRROLLNES, N-9450, HAMNVIK, NORVEGIJA

16,0 %

A663

LANDØY FISKEOPPDRETT AS, VÆRLANDET, N-6986 VÆRLANDET, NORVEGIJA

16,0 %

A663

LANGFJORDLAKS AS, N-9540 TALVIK, NORVEGIJA

16,0 %

A663

LARSSEN SEAFOOD AS, N–8740 NORD-SOLVÆR, NORVEGIJA

16,0 %

A663

LERØY MIDNOR AS, N-7246 HESTVIKA, NORVEGIJA

16,0 %

A663

LINGALAKS AS, LINGAVEGEN 206, N-5630 STRANDEBARM, NORVEGIJA

16,0 %

A663

LOVUNDLAKS AS, N-8764 LOVUND, NORVEGIJA

16,0 %

A663

LUND FISKEOPPDRETT AS, N-7818 LUND, NORVEGIJA

16,0 %

A663

MARINE HARVEST BOLGA AS, N-8158 BOLGA, NORVEGIJA

15,3 %

A641

MARINE HARVEST NORWAY AS, POSTBOKS 4102, DREGGEN, N-5835 BERGEN, NORVEGIJA

15,3 %

A641

MARØ HAVBRUK A/S, N-6914 SVANOYBUKT, NORVEGIJA

16,0 %

A663

MÅSØVAL FISHFARM AS, N-7266 KVERVA, NORVEGIJA

16,0 %

A663

MÅSØVAL FISKEOPPDRETT AS, N-7266 KVERVA, NORVEGIJA

16,0 %

A663

MIDT-NORSK HAVBRUK AS, HANSVIKA, N-7900 RØRVIK, NORVEGIJA

16,0 %

A663

NORDLAKS OPPDRETT AS, BOKS 224, N-8455 STOKMARKNES, NORVEGIJA

6,8 %

A646

NORDLAKS PRODUKTER AS, BOKS 224, N-8455 STOKMARKNES, NORVEGIJA

6,8 %

A646

NORD-SENJA FISKEINDUSTRI AS, N-9373 BOTHAMN, NORVEGIJA

16,0 %

A663

NYE VESTSTAR AS, N-5392 STOREBØ, NORVEGIJA

16,0 %

A663

NYGÅRD LAKS AS, N-5640 EIKELANDSOSEN, NORVEGIJA

16,0 %

A663

OSLAND HAVBRUK AS, N-5962 BJORDAL, NORVEGIJA

16,0 %

A663

PAN FISH NORWAY AS, GRIMMERGATA 5, N-6002 ÅLESUND, NORVEGIJA

16,1 %

A643

PROSJEKT OMEGA AS, HAMNEGATA 1, N-6900 FLORØ, NORVEGIJA

16,0 %

A663

PUNDSLETT LAKS AS, PUNDSLETT, N-8324 DIGERMULEN, NORVEGIJA

16,0 %

A663

QUATRO LAKS AS, N-5640 EIKELANDSOSEN, NORVEGIJA

16,0 %

A663

RAMSØY FISKEOPPDRETT AS, BENTNESVN. 50, N-6512 KRISTIANSUND N, NORVEGIJA

15,3 %

A641

RANGØY EINAR AS, POSTBOKS 53, N-6539 AVERØY, NORVEGIJA

16,0 %

A663

RIOL AS, FROVÅGHAMN, N-9392 STRONGLANDSEIDET, NORVEGIJA

16,0 %

A663

ROGALAND FJORDBRUK AS, N-5694 ONARHEIM, NORVEGIJA

16,0 %

A663

RONG LAKS AS, POSTBOKS 371, NESTTUN N-5853, BERGEN, NORVEGIJA

16,0 %

A663

RONGEVÆR FISKEOPPDRETT AS, BØVÅGEN, N-5937 BØVÅGEN, NORVEGIJA

16,0 %

A663

RØVÆR FJORDBRUK AS, N-5549 RØVÆR, NORVEGIJA

16,0 %

A663

SALMAR FARMING AS, N-7266 KVERVA, NORVEGIJA

16,0 %

A663

SANDNES FISKEOPPDRETT AS, N-6967 HELLEUNIK, NORVEGIJA

16,0 %

A663

SANDVÆRFISK AS, POSTBOKS 34, N-8764 LOVUND, NORVEGIJA

15,3 %

A641

SANDVOLL HAVBRUK AS, N-5835 BERGEN, NORVEGIJA

15,3 %

A641

SEAFARM INVEST AS, N-8764 LOVUND, NORVEGIJA

15,3 %

A641

SEANOR SALMON AS, POSTBOKS 371 NESTTUN N-5853 BERGEN, NORVEGIJA

16,0 %

A663

SELØY SJØFARM AS, SELØY, N-8850 HERØY, NORVEGIJA

13,5 %

A642

SELSØYVIK HAVBRUK AS, POSTBOKS 17, N-8196 SELSØYVIK, NORVEGIJA

16,0 %

A663

SENJA SJØFARM AS, GJØVIKA, N-9392 STONGLANDSEIDET, NORVEGIJA

16,0 %

A663

SFI MELØ AS, POSTBOKS 34, N-8764 LOVUND, NORVEGIJA

15,3 %

A641

SINKABERG-HANSEN AS, POSTBOKS 134, N-7901 RØRVIK, NORVEGIJA

16,0 %

A663

SIRIUS SALMON SA, BOKS 224, N-8455 STOKMARKNES, NORVEGIJA

6,8 %

A646

SJURELV FISKEOPPDRETT AS, FJORDVEIEN 255, N-9100, KVALØYSLETTA, NORVEGIJA

16,0 %

A663

SKJELBULAKS AS, N-8136 NORDARNØY, NORVEGIJA

16,0 %

A663

SNEKVIK SALMON AS, GJENGSTØ, N-7200 KYRKSÆTERØRA, NORVEGIJA

16,0 %

A663

SØMNA FISKEOPPDRETT AS, POSTBOKS 34, N-8764 LOVUND, NORVEGIJA

15,3 %

A641

SØRROLLNESFISK AS, N-9450 HAMNVIK, NORVEGIJA

16,0 %

A663

STEINVIK FISKEFARM AS, N-6939 EIKEFJORD, NORVEGIJA

16,0 %

A663

STETTEFISK AS, OLAV TRYGGVASONS GT 40, P.O.BOX 2608, SENTRUM, N-7414 TRONDHEIM, NORVEGIJA

16,0 %

A663

STØLE DANIEL FISKEOPPDRETT AS, STØLEV. 2, N-5514 HAUGESUND, NORVEGIJA

16,0 %

A663

STOLT SEA FARM AS, POSTBOKS 370, SENTRUM, N-0102 OSLO, NORVEGIJA

13,9 %

A644

SULEFISK AS, N-6924 HARDBAKKE, NORVEGIJA

16,0 %

A663

SUNNHORDLAND FJORDBRUK AS, N-5694 ONARHEIM, NORVEGIJA

16,0 %

A663

TOFTØYSUND LAKS AS, N-5694 ONARHEIM, NORVEGIJA

16,0 %

A663

TOMBRE FISKEANNLEGG AS, N-5640 EIKELANDSOSEN, NORVEGIJA

16,0 %

A663

TOMMA LAKS AS, N-8723 HUSBY, NORVEGIJA

15,3 %

A641

TORRIS PRODUCTS LTD. AS, POSTBOKS 34, N-8764 LOVUND, NORVEGIJA

15,3 %

A641

TRI AS, POSTBOKS 100, N-9531 KVALFJORD, NORVEGIJA

16,0 %

A663

TYSNES FJORDBRUK AS, N-5694 ONARHEIM, NORVEGIJA

16,0 %

A663

VEGA SJØFARM AS, N-8980 VEGA, NORVEGIJA

15,3 %

A641

VESTVIK MARINEFARM AS, OLAV TRYGGVASONS GT 40, P.O.BOX 2608, SENTRUM, N-7414 TRONDHEIM, NORVEGIJA

16,0 %

A663

VIKNA SJØFARM AS, V/TERJE BONDØ, SØRTUNET 2, N-7900 RØRVIK, NORVEGIJA

16,0 %

A663

WENBERG FISKEOPPDRET, LEIVSER N-8200 FAUSKE, NORVEGIJA

16,0 %

A663

WILSGÅRD FISKEOPPDRETT AS, N-9381 TORSKEN, NORVEGIJA

16,0 %

A663

VISOS KITOS ĮMONĖS

24,5 %

A999

4.   Šio straipsnio 1 dalyje nurodyti produktai į laisvą apyvartą Bendrijoje išleidžiami tik tuo atveju, jeigu pateikiamas laikinojo muito dydžio užstatas.

5.   Jeigu nėra nurodyta kitaip, taikomos galiojančios nuostatos dėl muito mokesčių.

2 straipsnis

Nepažeisdamos Tarybos reglamento (EB) Nr. 384/96 20 straipsnio nuostatų, suinteresuotosios šalys per 30 dienų nuo šio reglamento įsigaliojimo gali prašyti, kad būtų atskleisti pagrindiniai faktai ir aplinkybės, kuriais remiantis buvo priimtas šis reglamentas, pareikšti savo nuomonę raštu ir prašyti, kad Komisija jas išklausytų.

Pagal Reglamento (EB) Nr. 384/96 21 straipsnio 4 dalį minėtos šalys gali per mėnesį nuo jo įsigaliojimo pateikti pastabas apie šio reglamento taikymą.

3 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2005 m balandžio 27 d.

Šio reglamento 1 straipsnis taikomas šešis mėnesius.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2005 m. balandžio 22 d.

Komisijos vardu

Peter MANDELSON

Komisijos narys

---

(1)  OL L 56, 1996 3 6, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 461/2004 (OL L 77, 2004 3 13, p. 12).

1

(2)  OL L 349, 1994 12 31, p. 53.

2

(3)  OL L 67, 1994 3 10, p. 89.

3

(4)  OL L 33, 2005 2 5, p. 8.

4

(5)  Žr. šio Oficialiojo leidinio p. 4.

5

(6)  OL C 261, 2004 10 23, p. 8.

6

(7)  NŽE dažniausiai yra apibrėžiamas kaip žuvies, kuri buvo nemaitinama iki skerdimo ir kuriai po skerdimo buvo nuleistas kraujas, svoris.

7

(8)  Europos Komisija, Prekybos Generalinis Direktoratas, B skyrius, B-1049 Briuselis, Belgija.

8

---

II Aktai, kurių skelbti neprivaloma

Taryba

| 23.4.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 104/33 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 104/33

---

TARYBOS SPRENDIMAS

2005 m. balandžio 14 d.

dėl konsultacijų su Gvinėjos Respublika procedūros užbaigimo pagal Kotonu susitarimo 96 straipsnį

(2005/321/EB)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2000 m. birželio 23 d. Kotonu pasirašytą AKR-EB partnerystės susitarimą (1), ypač į jo 96 straipsnį,

atsižvelgdama į vidaus susitarimą dėl reikalingų priimti priemonių ir taikytinų procedūrų, skirtų AKR-EB partnerystės susitarimui taikyti (2), ypač į jo 3 straipsnį,

atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,

kadangi:

| (1) | Buvo pažeistos esminės Kotonu susitarimo nuostatos, numatytos jo 9 straipsnyje. |
| --- | --- |

(1)

Buvo pažeistos esminės Kotonu susitarimo nuostatos, numatytos jo 9 straipsnyje.

| (2) | Pagal Kotonu susitarimo 96 straipsnį 2004 m. liepos 20 d. buvo pradėtos konsultacijos su AKR šalimis ir Gvinėjos Respublika, kurių metu Gvinėjos valdžios institucijos prisiėmė konkrečius įsipareigojimus pašalinti Europos Sąjungos nurodytas problemas ir įsipareigojo juos įvykdyti per trijų mėnesių išsamaus dialogo laikotarpį. |
| --- | --- |

(2)

Pagal Kotonu susitarimo 96 straipsnį 2004 m. liepos 20 d. buvo pradėtos konsultacijos su AKR šalimis ir Gvinėjos Respublika, kurių metu Gvinėjos valdžios institucijos prisiėmė konkrečius įsipareigojimus pašalinti Europos Sąjungos nurodytas problemas ir įsipareigojo juos įvykdyti per trijų mėnesių išsamaus dialogo laikotarpį.

| (3) | Šiam laikotarpiui pasibaigus paaiškėjo, kad kai kurie pirmiau minėti įsipareigojimai paskatino imtis konkrečių iniciatyvų, o kai kurie iš jų buvo įvykdyti. Tačiau nemažai svarbių priemonių, susijusių su esminėmis Kotonu susitarimo nuostatomis, dar reikia įvykdyti, |
| --- | --- |

(3)

Šiam laikotarpiui pasibaigus paaiškėjo, kad kai kurie pirmiau minėti įsipareigojimai paskatino imtis konkrečių iniciatyvų, o kai kurie iš jų buvo įvykdyti. Tačiau nemažai svarbių priemonių, susijusių su esminėmis Kotonu susitarimo nuostatomis, dar reikia įvykdyti,

NUSPRENDĖ:

1 straipsnis

Pagal Kotonu susitarimo 96 straipsnį su Gvinėjos Respublika pradėtos konsultacijos yra baigtos.

2 straipsnis

Kotonu susitarimo 96 straipsnio 2 dalies c punkte numatytos atitinkamos priemonės yra tokios, kaip apibrėžta priede pateiktame laiške.

3 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną. Jis skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis sprendimas galioja iki 2008 m. balandžio 14 d. Jis reguliariai peržiūrimas ne rečiau kaip kartą per 6 mėnesius.

Priimta Liuksemburge, 2005 m. balandžio 14 d.

Tarybos vardu

L. FRIEDEN

Pirmininkas

---

(1)  OL L 317, 2000 12 15, p. 3.

1

(2)  OL L 317, 2000 12 15, p. 376.

2

---

PRIEDAS

Gerbiamasis Ministre,

Europos Sąjunga Kotonu susitarimo 9 straipsnio nuostatas laiko ypač svarbiomis. Pagarba žmogaus teisėms, demokratijos ir teisinės valstybės principams, kuriais grindžiama AKR–EB partnerystė, yra esminės minėto susitarimo nuostatos, taigi ir mūsų santykių pagrindas.

Šiame kontekste Europos Sąjunga yra susirūpinusi dėl demokratijos ir teisinės valstybės principų nepaisymo, ypač nuo to laiko, kai 2001 m. buvo surengtas konstitucinis referendumas, 2002 m. – parlamento rinkimai, o 2003 m. – prezidento rinkimai. Europos Sąjunga taip pat yra susirūpinusi tuo, kad nepakankamai gerbiamos žmogaus teisės ir pagrindinės laisvės, trūksta gero administracinio, politinio, ekonominio ir finansinio valdymo.

Ji nusprendė, kad dėl politinės padėties Gvinėjoje pažeidžiamos esminės Kotonu susitarimo 9 straipsnyje išdėstytos nuostatos. Atsižvelgdama į tą straipsnį ir į tai, kad Gvinėjoje vykdoma politinė blokada, 2004 m. kovo 31 d. ji nusprendė pagal Susitarimo 96 straipsnį pradėti konsultacijas, kad nuodugniau ištirtų susidariusią padėtį ir, prireikus, ją ištaisytų.

Šios konsultacijos vyko 2004 m. liepos 20 d. Briuselyje. Jų metu buvo aptarta daug svarbių klausimų, ir Jūs galėjote išsakyti savo požiūrį ir pateikti padėties Jūsų šalyje analizę. Jūs taip pat pristatėte memorandumą, kuriame buvo pateiktas veiksmų planas stiprinti demokratiją, pagarbą žmogaus teisėms, teisinę valstybę bei gerą valdymą.

Po šio pranešimo pristatymo į Konakrį atvyko jungtinė Europos Sąjungai pirmininkaujančios valstybės narės ir Komisijos stebėjimo misija, kuri, bendradarbiaudama su ES valstybių narių atstovais vietoje, atliko įsipareigojimų vykdymo įvertinimą.

Europos Sąjunga konstatuoja, kad Gvinėjos valdžios institucijos parodė, kad jos yra labai suinteresuotos tęsti ir gilinti diskusijas bei palengvinti Europos Sąjungos stebėjimo misijos darbą. Ji taip pat konstatuoja, kad, vykdydami kai kuriuos įsipareigojimus, Jūs ėmėtės teigiamų iniciatyvų. Pirmiausia paminėtinos šios iniciatyvos:

| | Jūsų Vyriausybė išreiškė norą iš naujo pradėti politinį dialogą su politikos veikėjais, siekdama pakeisti rinkimų taisykles. Oficiali dialogo pradžios ceremonija įvyko 2004 m. rugpjūčio 31 d., o dialogui palengvinti buvo įkurta partijų bendradarbiavimo tarnyba. |
| --- | --- |

Jūsų Vyriausybė išreiškė norą iš naujo pradėti politinį dialogą su politikos veikėjais, siekdama pakeisti rinkimų taisykles. Oficiali dialogo pradžios ceremonija įvyko 2004 m. rugpjūčio 31 d., o dialogui palengvinti buvo įkurta partijų bendradarbiavimo tarnyba.

| | Vyriausybė patvirtino sprendimą 2005 m. birželio mėn. organizuoti vietos valdžios rinkimus, taip pat savo ketinimus sustiprinti decentralizacijos procesą. Šiuo metu yra rengiami įvairių teisės aktų projektai. |
| --- | --- |

Vyriausybė patvirtino sprendimą 2005 m. birželio mėn. organizuoti vietos valdžios rinkimus, taip pat savo ketinimus sustiprinti decentralizacijos procesą. Šiuo metu yra rengiami įvairių teisės aktų projektai.

| | Vyriausybė patvirtino sprendimą organizuoti parlamento rinkimus Konstitucijoje nustatytu laiku, t. y. 2007 m. birželio mėn. Be to, Vyriausybė yra pasirengusi aptarti galimybę šiuos rinkimus surengti anksčiau. |
| --- | --- |

Vyriausybė patvirtino sprendimą organizuoti parlamento rinkimus Konstitucijoje nustatytu laiku, t. y. 2007 m. birželio mėn. Be to, Vyriausybė yra pasirengusi aptarti galimybę šiuos rinkimus surengti anksčiau.

| | Vyriausybė taip pat patvirtino žiniasklaidos liberalizavimo planą, įsigaliosiantį 2005 m. birželio mėn. |
| --- | --- |

Vyriausybė taip pat patvirtino žiniasklaidos liberalizavimo planą, įsigaliosiantį 2005 m. birželio mėn.

| | Vyriausybė pagaliau patvirtino sektorines reformas makroekonominio valdymo srityje ir jų įgyvendinimo tvarkaraštį. |
| --- | --- |

Vyriausybė pagaliau patvirtino sektorines reformas makroekonominio valdymo srityje ir jų įgyvendinimo tvarkaraštį.

Nekyla abejonių, kad šios iniciatyvos prisidės stiprinant Jūsų šalyje pagarbą žmogaus teisėms ir pagrindinėms laisvėms. Vis dėlto dauguma šių įsipareigojimų bus vykdoma per ilgą laikotarpį ir bus būtina sekti kai kurių šių įsipareigojimų vykdymą ateityje, visų pirma siekiant užtikrinti demokratijos stiprinimą. Šiame kontekste Europos Sąjunga pirmiausia tikisi konkrečių priemonių, kurios nurodytos Jūsų pranešime apie 2004 m. rugsėjo 30 d. memorandumo įgyvendinimą ir kurių svarbiausi elementai yra išvardyti toliau, įgyvendinimo:

| 1) | Nacionalinio dialogo vykdymas siekiant peržiūrėti rinkimų taisykles ir procedūras, laikantis Afrikos Sąjungos 2002 m. Durbane priimtos Deklaracijos dėl demokratinių rinkimų Afrikoje principų (1) nuostatų, kad užtikrinti skaidrų bei demokratišką rinkimų procesą. |
| --- | --- |

1)

Nacionalinio dialogo vykdymas siekiant peržiūrėti rinkimų taisykles ir procedūras, laikantis Afrikos Sąjungos 2002 m. Durbane priimtos Deklaracijos dėl demokratinių rinkimų Afrikoje principų (1) nuostatų, kad užtikrinti skaidrų bei demokratišką rinkimų procesą.

| 2) | Įsipareigojimo laikytis įstatymų, numatančių pareigą gerbti žmogaus teises ir pagrindines laisves, pirmiausia leidžiančių politinėms partijoms įgyvendinti savo teises ir prerogatyvas organizuojant susirinkimus, mitingus ir naudojantis valstybiniu radiju bei televizija, vykdymas ir stiprinimas. |
| --- | --- |

2)

Įsipareigojimo laikytis įstatymų, numatančių pareigą gerbti žmogaus teises ir pagrindines laisves, pirmiausia leidžiančių politinėms partijoms įgyvendinti savo teises ir prerogatyvas organizuojant susirinkimus, mitingus ir naudojantis valstybiniu radiju bei televizija, vykdymas ir stiprinimas.

| 3) | Elektroninių žiniasklaidos priemonių liberalizavimas pagal 2004 m. spalio mėn. Europos Sąjungos stebėjimo misijai pateiktą tvarkaraštį, leidžiant steigti privačias elektronines žiniasklaidos priemones prieš vietos valdžios rinkimus. |
| --- | --- |

3)

Elektroninių žiniasklaidos priemonių liberalizavimas pagal 2004 m. spalio mėn. Europos Sąjungos stebėjimo misijai pateiktą tvarkaraštį, leidžiant steigti privačias elektronines žiniasklaidos priemones prieš vietos valdžios rinkimus.

| 4) | Balsavimo vietos valdžios ir parlamento rinkimuose organizavimas pagal pakeistas rinkimų taisykles. |
| --- | --- |

4)

Balsavimo vietos valdžios ir parlamento rinkimuose organizavimas pagal pakeistas rinkimų taisykles.

| 5) | Decentralizacijos proceso vykdymas. |
| --- | --- |

5)

Decentralizacijos proceso vykdymas.

| 6) | Makroekonominį valdymą stiprinančios veiklos ir sektorinių reformų vykdymas. |
| --- | --- |

6)

Makroekonominį valdymą stiprinančios veiklos ir sektorinių reformų vykdymas.

Po konsultacijų, atsižvelgiant į šiame etape įvykdytus įsipareigojimus ir svarbius veiksmus, kuriuos dar reikia atlikti, buvo nuspręsta priimti šias atitinkamas priemones, kaip apibrėžta Kotonu susitarimo 96 straipsnio 2 dalies c punkte:

| 1) | Bendradarbiavimas vykdomas finansuojant iš likusių 6-ojo, 7-ojo ir 8-ojo Europos plėtros fondo lėšų, siekiant sudaryti sąlygas vykdyti šių konsultacijų metu Gvinėjos prisiimtus įsipareigojimus, visų pirma dėl decentralizacijos proceso, žiniasklaidos priemonių liberalizavimo ir gero ekonominio valdymo. |
| --- | --- |

1)

Bendradarbiavimas vykdomas finansuojant iš likusių 6-ojo, 7-ojo ir 8-ojo Europos plėtros fondo lėšų, siekiant sudaryti sąlygas vykdyti šių konsultacijų metu Gvinėjos prisiimtus įsipareigojimus, visų pirma dėl decentralizacijos proceso, žiniasklaidos priemonių liberalizavimo ir gero ekonominio valdymo.

| 2) | Bendradarbiavimas taip pat vykdomas finansuojant iš 9-ojo Europos plėtros fondo B paketo, siekiant sudaryti sąlygas vykdyti programas, tiesiogiai skirtas nepalankiausiomis sąlygomis gyvenančių žmonių arba regiono politinės krizės aukų gyvenimo sąlygoms gerinti. |
| --- | --- |

2)

Bendradarbiavimas taip pat vykdomas finansuojant iš 9-ojo Europos plėtros fondo B paketo, siekiant sudaryti sąlygas vykdyti programas, tiesiogiai skirtas nepalankiausiomis sąlygomis gyvenančių žmonių arba regiono politinės krizės aukų gyvenimo sąlygoms gerinti.

| 3) | Taip pat gali būti remiamos programos, kuriomis siekiama stiprinti pilietinę visuomenę (įskaitant neorganizuotą), pagarbą demokratijai, žmogaus teisėms ir geram valdymui, taip pat kurti ar stiprinti nepriklausomas žiniasklaidos priemones. |
| --- | --- |

3)

Taip pat gali būti remiamos programos, kuriomis siekiama stiprinti pilietinę visuomenę (įskaitant neorganizuotą), pagarbą demokratijai, žmogaus teisėms ir geram valdymui, taip pat kurti ar stiprinti nepriklausomas žiniasklaidos priemones.

| 4) | Įnašai regioniniams projektams bus nagrinėjami kiekvienam atvejui atskirai. |
| --- | --- |

4)

Įnašai regioniniams projektams bus nagrinėjami kiekvienam atvejui atskirai.

| 5) | Bus vykdoma humanitarinio pobūdžio veikla, prekybinis bendradarbiavimas ir preferencinis režimas su prekyba susijusiose srityse. |
| --- | --- |

5)

Bus vykdoma humanitarinio pobūdžio veikla, prekybinis bendradarbiavimas ir preferencinis režimas su prekyba susijusiose srityse.

| 6) | Parama pasirengti rinkimams galės būti teikiama finansuojant iš likusių 6-ojo, 7-ojo ir 8-ojo Europos plėtros fondo lėšų arba 9-ojo Europos plėtros fondo B paketo tada, kai bus nustatytos rinkimų taisyklės, užtikrinančios skaidrų ir demokratišką rinkimų procesą, grindžiamą Deklaracija dėl demokratinių rinkimų Afrikoje principų. |
| --- | --- |

6)

Parama pasirengti rinkimams galės būti teikiama finansuojant iš likusių 6-ojo, 7-ojo ir 8-ojo Europos plėtros fondo lėšų arba 9-ojo Europos plėtros fondo B paketo tada, kai bus nustatytos rinkimų taisyklės, užtikrinančios skaidrų ir demokratišką rinkimų procesą, grindžiamą Deklaracija dėl demokratinių rinkimų Afrikoje principų.

| 7) | Europos Komisijos sprendimu 9-ojo Europos plėtros fondo A paketas sumažinamas 65 milijonų EUR suma, atsižvelgus į tarpines įgyvendinimo peržiūras. Bendradarbiavimo strategija ir Nacionalinė orientacinė programa bus parengtos atsižvelgiant į padėtį šalyje ir šias naujas finansines perspektyvas. Šie dokumentai bus pasirašomi ir įgyvendinami tada, kai bus konstatuota pakankama pažanga vykdant Gvinėjos prisiimtus įsipareigojimus, pirmiausia organizuojant ir vykdant laisvus bei skaidrius vietos valdžios ir parlamento rinkimus. Europos Sąjunga pirmiausia taikys šiuos kriterijus:






  a) | kad būtų įvykę laisvi ir skaidrūs vietos valdžios rinkimai ir kad tinkamai išrinkti vietos bendruomenių atstovai būtų pradėję eiti savo pareigas; |
| --- | --- | --- |

7)

Europos Komisijos sprendimu 9-ojo Europos plėtros fondo A paketas sumažinamas 65 milijonų EUR suma, atsižvelgus į tarpines įgyvendinimo peržiūras. Bendradarbiavimo strategija ir Nacionalinė orientacinė programa bus parengtos atsižvelgiant į padėtį šalyje ir šias naujas finansines perspektyvas. Šie dokumentai bus pasirašomi ir įgyvendinami tada, kai bus konstatuota pakankama pažanga vykdant Gvinėjos prisiimtus įsipareigojimus, pirmiausia organizuojant ir vykdant laisvus bei skaidrius vietos valdžios ir parlamento rinkimus. Europos Sąjunga pirmiausia taikys šiuos kriterijus:

a)

kad būtų įvykę laisvi ir skaidrūs vietos valdžios rinkimai ir kad tinkamai išrinkti vietos bendruomenių atstovai būtų pradėję eiti savo pareigas;

| b) | kad politinio dialogo su opozicijos jėgomis metu būtų nustatytos rinkimų taisyklės ir procedūros parlamento rinkimams (įskaitant rinkimų datą), pagrįstos Deklaracija dėl demokratinių rinkimų Afrikoje principų. |
| --- | --- |

b)

kad politinio dialogo su opozicijos jėgomis metu būtų nustatytos rinkimų taisyklės ir procedūros parlamento rinkimams (įskaitant rinkimų datą), pagrįstos Deklaracija dėl demokratinių rinkimų Afrikoje principų.

Ketinama rengti reguliarias peržiūras, kuriose dalyvautų Europos Sąjungai pirmininkaujanti valstybė narė ir Europos Komisija, ir pirmoji iš jų įvyks ne vėliau kaip po šešių mėnesių.

Europos Sąjunga ir toliau stebės padėtį Gvinėjoje trisdešimt šešių mėnesių nuo šios dienos laikotarpiu. Su Jūsų Vyriausybe bus palaikomas intensyvus politinis dialogas, kaip numatyta Kotonu susitarimo 8 straipsnyje, siekiant stiprinti demokratiją ir teisinę valstybę, pirmiausia organizuojant parlamento rinkimus, bei pagarbą žmogaus teisėms ir pagrindinėms laisvėms.

Jei Gvinėjos valdžios institucijų prisiimti įsipareigojimai bus vykdomi greičiau arba, priešingai, jų vykdymas bus nutrauktas, Europos Sąjunga pasilieka teisę keisti atitinkamas priemones.

Reiškiame Jums, Gerbiamasis Ministre, savo didžią pagarbą.

Tarybos vardu

Komisijos vardu

---

(1)  AVO/AS deklaracija dėl demokratinių rinkimų Afrikoje principų, AHG/Decl. 1 (XXXVIII).

1

---

Komisija

| 23.4.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 104/37 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 104/37

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2005 m. vasario 26 d.

dėl Jungtinės Karalystės pagal Tarybos reglamento Nr. 2371/2002 dėl žuvų išteklių apsaugos ir tausojančio naudojimo pagal Bendrąją žuvininkystės politiką 9 straipsnį pateikto prašymo

(pranešta dokumentu Nr. C(2005) 411)

(tik tekstas anglų, prancūzų ir olandų kalba yra autentiškas)

(2005/322/EB)

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2002 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2371/2002 dėl žuvų išteklių apsaugos ir tausojančio naudojimo pagal Bendrąją žuvininkystės politiką (1), ypač jo 9 straipsnį,

kadangi:

| (1) | 2005 m. sausio 27 d. Jungtinė Karalystė konsultavosi su Komisija pagal Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 9 straipsnį dėl nacionalinio draudimo – laikinosios priemonės, kol Bendrijos lygiu būtų galima imtis veiksmingesnių suderintų veiksmų – tiems kitų valstybių narių laivams, kurie turi leidimą žvejoti šiame rajone, žvejoti jūrų ešerius dviejų laivų traukiamais tralais 12 mylių juostoje prie Anglijos pietvakarinės pakrantės siekiant sumažinti banginių šeimos gyvūnų priegaudą. Pateikdamos šį prašymą Jungtinės Karalystės valdžios institucijos išreiškė susirūpinimą paprastųjų delfinų priegaudos lygiais jūros ešerius žvejojant dviejų laivų traukiamais tralais ir Komisijos sprendimu atmesti Jungtinės Karalystės prašymą nedelsiant nutraukti pirmiau minėtą žvejybą vakarinėje Lamanšo dalyje (ICES) VIIe kvadratas) (2). |
| --- | --- |

(1)

2005 m. sausio 27 d. Jungtinė Karalystė konsultavosi su Komisija pagal Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 9 straipsnį dėl nacionalinio draudimo – laikinosios priemonės, kol Bendrijos lygiu būtų galima imtis veiksmingesnių suderintų veiksmų – tiems kitų valstybių narių laivams, kurie turi leidimą žvejoti šiame rajone, žvejoti jūrų ešerius dviejų laivų traukiamais tralais 12 mylių juostoje prie Anglijos pietvakarinės pakrantės siekiant sumažinti banginių šeimos gyvūnų priegaudą. Pateikdamos šį prašymą Jungtinės Karalystės valdžios institucijos išreiškė susirūpinimą paprastųjų delfinų priegaudos lygiais jūros ešerius žvejojant dviejų laivų traukiamais tralais ir Komisijos sprendimu atmesti Jungtinės Karalystės prašymą nedelsiant nutraukti pirmiau minėtą žvejybą vakarinėje Lamanšo dalyje (ICES) VIIe kvadratas) (2).

| (2) | Pagal Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 17 straipsnio 2 dalį Prancūzijos ir Belgijos laivams 6–12 mylių rajone leidžiama žvejoti priedugnio rūšių žuvis ir dėl to šios šalys būtų suinteresuotos Jungtinės Karalystės siūlomu priemonių projektu. |
| --- | --- |

(2)

Pagal Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 17 straipsnio 2 dalį Prancūzijos ir Belgijos laivams 6–12 mylių rajone leidžiama žvejoti priedugnio rūšių žuvis ir dėl to šios šalys būtų suinteresuotos Jungtinės Karalystės siūlomu priemonių projektu.

| (3) | Pagal Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 9 straipsnyje nustatytus reikalavimus Jungtinė Karalystė savo prašymą perdavė suinteresuotoms valstybėms narėms. Per Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 9 straipsnyje nustatytas penkias darbo dienas Komisija gavo raštiškas Prancūzijos pastabas, kuriomis Komisija raginama nepritarti Jungtinės Karalystės prašymui. |
| --- | --- |

(3)

Pagal Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 9 straipsnyje nustatytus reikalavimus Jungtinė Karalystė savo prašymą perdavė suinteresuotoms valstybėms narėms. Per Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 9 straipsnyje nustatytas penkias darbo dienas Komisija gavo raštiškas Prancūzijos pastabas, kuriomis Komisija raginama nepritarti Jungtinės Karalystės prašymui.

| (4) | Komisija susirūpinusi tam tikruose žvejybos rajonuose nustatoma banginių šeimos gyvūnų, kurie saugomi 1992 m. gegužės 21 d. Tarybos direktyvos 92/43/EEB dėl natūralių buveinių ir laukinės faunos bei floros apsaugos (3), priegauda ir yra ryžtingai įsipareigojusi kiek įmanoma sumažinti žvejybos įrankiuose žūstančių pirmiau minėtų gyvūnų skaičių. Bendrija pastaruoju metu ėmėsi veiksmų priimdama 2004 m. balandžio 26 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 812/2004, nustatantį priemones dėl atsitiktinio banginių šeimos gyvūnų sugavimo žūklės rajonuose, su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 88/98 (4). |
| --- | --- |

(4)

Komisija susirūpinusi tam tikruose žvejybos rajonuose nustatoma banginių šeimos gyvūnų, kurie saugomi 1992 m. gegužės 21 d. Tarybos direktyvos 92/43/EEB dėl natūralių buveinių ir laukinės faunos bei floros apsaugos (3), priegauda ir yra ryžtingai įsipareigojusi kiek įmanoma sumažinti žvejybos įrankiuose žūstančių pirmiau minėtų gyvūnų skaičių. Bendrija pastaruoju metu ėmėsi veiksmų priimdama 2004 m. balandžio 26 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 812/2004, nustatantį priemones dėl atsitiktinio banginių šeimos gyvūnų sugavimo žūklės rajonuose, su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 88/98 (4).

| (5) | Pirmiau minėtas reglamentas numato, kad nuo 2005 m. sausio 1 d. laivuose, kurie žvejoja dviejų laivų traukiamais tralais, turi būti stebėtojas. Banginių šeimos gyvūnų priegauda žvejojant dviejų laivų traukiamais tralais – sudėtingas klausimas, kuris specialiai buvo aptartas kaip išsamios mokslinės peržiūros, kurią atliko Tarptautinė jūrų tyrinėjimo taryba (ICES), ir šios tarybos pateiktų rekomendacijų, dalis (5). ICES pabrėžė, kad „delfinai sugaunami ne tik jūros ešerius žvejojant dviejų laivų traukiamais tralais, bet ir žvejojant kitais būdais“ ir kad „šiame rajone reikalinga išsamiai stebėti keliolika žvejybos tralais operacijų, jeigu norima aiškiai apsispręsti dėl sumažinimo reikalavimų“. Be kita ko, ICES pabrėžė, kad „jūros ešerių žvejybos dviejų laivų traukiamais pelaginiais tralais draudimas“ būtų „nepamatuota priemonė, kažin ar tinkama numatytam tikslui pasiekti“. Uždraudus Jungtinės Karalystės priekrantės vandenyse, vakarinėje Lamanšo dalyje, dviejų laivų traukiamais tralais žvejoti jūros ešerius, žvejybos pastanga, ko gero, būtų perkelta į gretimus rajonus ir dėl to kažin ar sumažėtų paprastųjų delfinų priegauda. |
| --- | --- |

(5)

Pirmiau minėtas reglamentas numato, kad nuo 2005 m. sausio 1 d. laivuose, kurie žvejoja dviejų laivų traukiamais tralais, turi būti stebėtojas. Banginių šeimos gyvūnų priegauda žvejojant dviejų laivų traukiamais tralais – sudėtingas klausimas, kuris specialiai buvo aptartas kaip išsamios mokslinės peržiūros, kurią atliko Tarptautinė jūrų tyrinėjimo taryba (ICES), ir šios tarybos pateiktų rekomendacijų, dalis (5). ICES pabrėžė, kad „delfinai sugaunami ne tik jūros ešerius žvejojant dviejų laivų traukiamais tralais, bet ir žvejojant kitais būdais“ ir kad „šiame rajone reikalinga išsamiai stebėti keliolika žvejybos tralais operacijų, jeigu norima aiškiai apsispręsti dėl sumažinimo reikalavimų“. Be kita ko, ICES pabrėžė, kad „jūros ešerių žvejybos dviejų laivų traukiamais pelaginiais tralais draudimas“ būtų „nepamatuota priemonė, kažin ar tinkama numatytam tikslui pasiekti“. Uždraudus Jungtinės Karalystės priekrantės vandenyse, vakarinėje Lamanšo dalyje, dviejų laivų traukiamais tralais žvejoti jūros ešerius, žvejybos pastanga, ko gero, būtų perkelta į gretimus rajonus ir dėl to kažin ar sumažėtų paprastųjų delfinų priegauda.

| (6) | Nors pagal Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 9 straipsnį valstybė narė gali imtis priemonių žvejybos veiklos poveikiui jūros ekologinėms sistemoms sumažinti, atsižvelgiant į turimą mokslinę informaciją siūloma priemonė kažin ar padėtų pasiekti pirmiau minėto tikslo. |
| --- | --- |

(6)

Nors pagal Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 9 straipsnį valstybė narė gali imtis priemonių žvejybos veiklos poveikiui jūros ekologinėms sistemoms sumažinti, atsižvelgiant į turimą mokslinę informaciją siūloma priemonė kažin ar padėtų pasiekti pirmiau minėto tikslo.

| (7) | Atsižvelgusi į šiuos argumentus, tačiau tai nebuvo vienintelė priežastis, Komisija nusprendė atmesti Jungtinės Komisijos prašymą 2004 m. rugpjūčio mėn. imtis neatidėliotinų veiksmų uždrausti jūros ešerių žvejybą pelaginiais tralais vakarinėje Lamanšo dalyje. Nuo tada nebuvo pateikta jokios naujos mokslinės informacijos, galėjusios pagrįsti būtinybę pakeisti pirmiau minėtą tyrimą. |
| --- | --- |

(7)

Atsižvelgusi į šiuos argumentus, tačiau tai nebuvo vienintelė priežastis, Komisija nusprendė atmesti Jungtinės Komisijos prašymą 2004 m. rugpjūčio mėn. imtis neatidėliotinų veiksmų uždrausti jūros ešerių žvejybą pelaginiais tralais vakarinėje Lamanšo dalyje. Nuo tada nebuvo pateikta jokios naujos mokslinės informacijos, galėjusios pagrįsti būtinybę pakeisti pirmiau minėtą tyrimą.

| (8) | Komisija mano, kad banginių šeimos gyvūnų priegaudos žvejojant pelaginiais tralais klausimas turėtų būti svarstomas veiksmingai ir suderintai bei remiantis išsamiu moksliniu klausimo pobūdžio ir masto suvokimu. Šiam tikslui pasiekti Komisija skiria finansinę paramą moksliniams darbams ir tyrinėjimams, kuriais rengiamos priemonės banginių šeimos gyvūnų priegaudai žvejojant pelaginiais tralais sumažinti arba mažų banginių šeimos gyvūnų mokslinės apskaitos Atlanto vandenyne prie Europos pakrantės metodams atnaujinti. Šiais moksliniais darbais ir mokslinių tyrinėjimų projektais bei įgyvendinant Bendrijos stebėtojų programą iš keliolikos žvejybos rajonų apie banginių šeimos gyvūnų priegaudą surinktais duomenimis per pagrįstą laiką turėtų būti paruoštas techninis pagrindas, kuriuo remiantis būtų numatytos tikslinės ir veiksmingos priemonės žvejybos poveikiui banginių šeimos gyvūnams apriboti. Komisija, gavusi pirmiau minėtą informaciją, pasiūlys reikalingas priemones, jeigu būtina, glaudžiai bendradarbiaudama su visomis suinteresuotomis šalimis. |
| --- | --- |

(8)

Komisija mano, kad banginių šeimos gyvūnų priegaudos žvejojant pelaginiais tralais klausimas turėtų būti svarstomas veiksmingai ir suderintai bei remiantis išsamiu moksliniu klausimo pobūdžio ir masto suvokimu. Šiam tikslui pasiekti Komisija skiria finansinę paramą moksliniams darbams ir tyrinėjimams, kuriais rengiamos priemonės banginių šeimos gyvūnų priegaudai žvejojant pelaginiais tralais sumažinti arba mažų banginių šeimos gyvūnų mokslinės apskaitos Atlanto vandenyne prie Europos pakrantės metodams atnaujinti. Šiais moksliniais darbais ir mokslinių tyrinėjimų projektais bei įgyvendinant Bendrijos stebėtojų programą iš keliolikos žvejybos rajonų apie banginių šeimos gyvūnų priegaudą surinktais duomenimis per pagrįstą laiką turėtų būti paruoštas techninis pagrindas, kuriuo remiantis būtų numatytos tikslinės ir veiksmingos priemonės žvejybos poveikiui banginių šeimos gyvūnams apriboti. Komisija, gavusi pirmiau minėtą informaciją, pasiūlys reikalingas priemones, jeigu būtina, glaudžiai bendradarbiaudama su visomis suinteresuotomis šalimis.

| (9) | Užbaigiant, Jungtinės Karalystės pateikto prašymo negalima patenkinti, |
| --- | --- |

(9)

Užbaigiant, Jungtinės Karalystės pateikto prašymo negalima patenkinti,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Jungtinės Karalystės pagal Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 9 straipsnį įteiktas prašymas, kad draudimas dviejų laivų traukiamais tralais 12 mylių zonoje nuo pietvakarinės Anglijos pakrantės žvejoti jūros ešerius būtų pradėtas taikyti kitų valstybių narių laivams, atmetamas.

2 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Belgijos Karalystei, Prancūzijos Respublikai ir Jungtinei Didžiosios Britanijos bei Šiaurės Airijos Karalystei.

Priimta Briuselyje, 2005 m. vasario 26 d.

Komisijos vardu

Joe BORG

Komisijos narys

---

(1)  OL L 358, 2002 12 31, p. 59.

1

(2)  2004 m. rugpjūčio 24 d. Komisijos sprendimas dėl Jungtinės Karalystės pagal Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 7 straipsnį pateikto prašymo – C(2004) 3229.

2

(3)  OL L 206, 1992 7 22, p. 7. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1882/2003 (OL L 284, 2003 10 31, p. 1).

3

(4)  OL L 150, 2004 4 30, p. 12.

4

(5)  ICES Patariamojo ekologinių sistemų komiteto (ACE) 2002 m. ir 2003 m. ataskaitos yra pateiktos šiuo adresu: http://www.ices.dk

5

---

| 23.4.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 104/39 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 104/39

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2005 m. balandžio 21 d.

dėl saugos reikalavimų, atitinkančių Europos standartus, taikomus vandenyje naudojamiems plūdriems laisvalaikio gaminiams pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2001/95/EB

(pranešta dokumentu Nr. C(2005) 1209)

(Tekstas svarbus EEE)

(2005/323/EB)

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2001 m. gruodžio 3 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2001/95/EB dėl bendros gaminių saugos (1), ypač į jos 4 straipsnio 1 dalies a punktą,

kadangi:

| (1) | Direktyva 2001/95/EB nustato gamintojų prievolę pateikti į rinką tik saugius gaminius. |
| --- | --- |

(1)

Direktyva 2001/95/EB nustato gamintojų prievolę pateikti į rinką tik saugius gaminius.

| (2) | Pagal tą direktyvą gaminio keliamo pavojaus ir pavojų kategorijų, kurioms taikomi atitinkami nacionaliniai standartai, atžvilgiu gaminys laikomas saugiu, jeigu jis atitinka savanoriškai taikomus nacionalinius standartus, į kuriuos perkeliami Europos standartai. |
| --- | --- |

(2)

Pagal tą direktyvą gaminio keliamo pavojaus ir pavojų kategorijų, kurioms taikomi atitinkami nacionaliniai standartai, atžvilgiu gaminys laikomas saugiu, jeigu jis atitinka savanoriškai taikomus nacionalinius standartus, į kuriuos perkeliami Europos standartai.

| (3) | Pagal Direktyvą 2001/95/EB Europos standartizavimo įstaigos privalo sukurti Europos standartus. Tokie standartai turėtų užtikrinti, kad gaminiai atitiktų šios direktyvos bendros saugos reikalavimą. |
| --- | --- |

(3)

Pagal Direktyvą 2001/95/EB Europos standartizavimo įstaigos privalo sukurti Europos standartus. Tokie standartai turėtų užtikrinti, kad gaminiai atitiktų šios direktyvos bendros saugos reikalavimą.

| (4) | Valstybės narės ir Komisija, glaudžiai bendradarbiaudamos su Europos standartizavimo įstaigomis ir pasikonsultavusios su suinteresuotais asmenimis, nustatė, kad plūdrūs laisvalaikio reikmenys, skirti naudoti ant vandens arba vandenyje, yra tokie gaminiai, kuriems reikėtų parengti Europos standartus remiantis Komisijos suteiktu mandatu pagal Direktyvą 2001/95/EB. Nustatytiems plūdriems laisvalaikio reikmenims nepriskiriami plūdrūs reikmenys, kuriems taikoma Tarybos direktyva 88/378/EEB (2) dėl žaislų saugos, Tarybos direktyva 89/686/EEB (3) dėl asmeninių apsaugos priemonių ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 94/25/EB (4) dėl pramoginių laivų. |
| --- | --- |

(4)

Valstybės narės ir Komisija, glaudžiai bendradarbiaudamos su Europos standartizavimo įstaigomis ir pasikonsultavusios su suinteresuotais asmenimis, nustatė, kad plūdrūs laisvalaikio reikmenys, skirti naudoti ant vandens arba vandenyje, yra tokie gaminiai, kuriems reikėtų parengti Europos standartus remiantis Komisijos suteiktu mandatu pagal Direktyvą 2001/95/EB. Nustatytiems plūdriems laisvalaikio reikmenims nepriskiriami plūdrūs reikmenys, kuriems taikoma Tarybos direktyva 88/378/EEB (2) dėl žaislų saugos, Tarybos direktyva 89/686/EEB (3) dėl asmeninių apsaugos priemonių ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 94/25/EB (4) dėl pramoginių laivų.

| (5) | Šiems gaminiams keliami saugos reikalavimai turėtų būti parengiami atsižvelgiant į konsultacijas ir diskusijas su valstybių narių valdžios institucijomis. |
| --- | --- |

(5)

Šiems gaminiams keliami saugos reikalavimai turėtų būti parengiami atsižvelgiant į konsultacijas ir diskusijas su valstybių narių valdžios institucijomis.

| (6) | Šiame sprendime numatytos priemonės atitinka pagal Direktyvą 2001/95/EB įsteigto komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(6)

Šiame sprendime numatytos priemonės atitinka pagal Direktyvą 2001/95/EB įsteigto komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Gaminiai ir gaminių apibrėžimas

Šis sprendimas taikomas priedo I dalyje nurodytiems ant vandens arba vandenyje naudoti skirtiems plūdriems laisvalaikio reikmenims, kuriems netaikomi jokie tokius gaminius reglamentuojantys ES teisės aktai. Visų pirma šis sprendimas netaikomas plūdriems laisvalaikio reikmenims, kuriuos reglamentuoja Direktyva 88/378/EEB, Direktyva 89/686/EEB ir Direktyva 94/25/EB.

2 straipsnis

Saugos reikalavimai

1 straipsnyje nurodytų gaminių saugos reikalavimai išdėstyti priedo II dalyje.

3 straipsnis

Adresatai

Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms.

Priimta Briuselyje, 2005 m. balandžio 21 d.

Komisijos vardu

Markos KYPRIANOU

Komisijos narys

---

(1)  OL L 11, 2002 1 15, p. 4.

1

(2)  OL L 187, 1988 7 16, p. 1. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Direktyva 93/68/EEB (OL L 220, 1993 8 30, p. 1).

2

(3)  OL L 399, 1989 12 30, p. 18. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1882/2003 (OL L 284, 2003 10 31, p. 1).

3

(4)  OL L 164, 1994 6 30, p. 15. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1882/2003.

4

---

PRIEDAS

Vandenyje naudojamų plūdrių laisvalaikio gaminių saugos reikalavimai

I DALIS

Gaminio apibūdinimas:

Plūdrūs laisvalaikio gaminiai, kuriems taikomas šis sprendimas, – tai laisvalaikio gaminiai skirti naudoti vandenyje. Šių gaminių plūdrumas (plūduriavimas vadens paviršiuje) užtikrinamas juos pripūtus arba jie yra pagaminti iš plūdrios medžiagos. Šiems laisvalaikio gaminiams netaikomi jokie tokius gaminius reglamentuojantys specialieji ES teisės aktai ir kurie naudojami ant vandens arba vandenyje laisvalaikiu: žaidimai vandenyje, vandens sporto šakos, plaukiojimas laivu, nardymas ir mokymasis plaukti, išskyrus būdingus tradicinius šio sektoriaus gaminius. Kai kurie šie gaminiai Europos rinkoje parduodami jau daugelį metų, tuo tarpu kiti yra nauji, be to, nuolat pasirodo nauji gaminiai.

Dauguma tokių gaminių – tai iš dalies pakeisti tradiciniai pagrindiniai gaminiai arba antriniai jų gaminiai ir patobulinti produktai. Dažniausiai tai žaidimams skirta sausumos įranga, pritaikoma naudojimui vandenyje.

Šių naujų gaminių tikslas – ne tik suteikti daugiau malonumo ir pramogų, bet ir padidinti veiklos spartą ir intensyvumą, kad nauja nuotaikinga veikla – čiuožimas vamzdžių pavidalo čiuožyklomis ar kalnų upių slalomas – suteiktų stiprių įspūdžių.

Šis sprendimas nėra taikomas plūdriems laisvalaikio gaminiams, kuriuos reglamentuoja Direktyva 88/378/EEB dėl žaislų saugos, Direktyva 89/686/EEB dėl asmeninių apsaugos priemonių ir Direktyva 94/25/EB dėl pramoginių laivų.

Šiuo sprendimu reglamentuojamus plūdriuosius laisvalaikio gaminius privaloma suklasifikuoti pagal jų numatomą panaudojimą, varymo tipą ir dizainą į šias klases:

A klasė: Plūdrūs laisvalaikio gaminiai skirti nejudriai veiklai vandenyje. Plūdraus laisvalaikio gaminio viršus yra naudotojo vieta. Skirti naudoti tiek pavieniui, tiek ir kolektyviai, paprastai nejudrūs. Neturi variklių. Gaminiai gali būti suprojektuoti taip, kad būtų išlaikomas plūduriavimo stabilumas arba naudotojui reikia pačiam išlaikyti gaminio pusiausvyrą.

Gaminiai, reglamentuojami Direktyva 89/686/EEB ir atliekantys apsaugines funkcijas, nepriskiriami. Gaminiai, suprojektuoti arba aiškiai skirti vaikams žaisti sekliame vandenyje ir reglamentuojami Direktyva 88/378/EEB, taip pat nepriskiriami.

B klasė: Plūdrūs laisvalaikio gaminiai skirti nejudriai veiklai. Naudotojo vieta plūdraus gaminio viduje, dažniausiai apsupančiame naudotojo kūną (palyginus standžiai priglundantis). Gaminiuose gali būti įrengta kūną prilaikanti sistema arba tikimasi, kad naudotojas pats laikysis rankomis ir plaštakomis. Kūną prilaikančiai sistemai galima priskirti vientisą sėdynę, diržą ar kitas apsaugines priemones, neatsižvelgiant į kūno padėtį (sėdėjimas, stovėjimas, gulėjimas, klūpėjimas ...). Naudotojas savo kūnu mažiau ar daugiau paniręs. Paprastai viršutinė kūno dalis (viršutinė krūtinės dalis) virš vandens. Skirti naudoti pavieniui ar kolektyviai. Neturi variklio.

Reikmenys, reglamentuojami Direktyva 89/686/EEB ir atliekantys apsaugines funkcijas, nepriskiriami. Reikmenys, suprojektuoti arba aiškiai skirti vaikams žaisti sekliame vandenyje ir reglamentuojami Direktyva 88/378/EEB, taip pat nepriskiriami.

C klasė: Plūdrūs laisvalaikio gaminiai, skirti dinamiškai veiklai, t. y. judantys dideliu greičiu. Naudotojo vieta plūdraus gaminio paviršiuje arba gaminyje. Gali būti įrengta atvira kabina ar sėdynė, skirta naudotojui. Plūdrus laisvalaikio gaminys varomas variklio pagalba. Naudotojas turi valdyti plūdraus gaminio stabilumą ir būti saugiu atstumu nuo variklio.

D klasė: Plūdrūs laisvalaikio gaminiai skirti aktyviai veiklai, pvz., laipioti, šokinėti ir panašiai. Nėra apibrėžtos naudotojo vietos. Skirti naudoti pavieniui ar kolektyviai. Neturi variklio. Gaminiai reglamentuojami Direktyva 89/686/EEB ir atliekantys apsaugines funkcijas, nepriskiriami. Gaminiai, suprojektuoti arba aiškiai skirti vaikams žaisti sekliame vandenyje ir reglamentuojami Direktyva 88/378/EEB, taip pat nepriskiriami.

E klasė: Pripučiamos valtys, kurių plūdrumas mažesnis nei 1 800 N ir korpuso ilgis didesnis kaip 1,2 m ir mažesnis kaip 2,5 m, išmatuotos pagal suderintus standartus ir skirtos sportui ir pramogoms, kaip apibrėžta Direktyvoje 94/25/EB. Skirti naudoti pavieniui ar kolektyviai. Naudotojo vieta plūdriame gaminyje (plati atvira kabina).

II DALIS

A.   Pavojai

Pagrindinis su šiais gaminiais susijęs pavojus – tai pavojus paskęsti ar imti skęsti.

Kiti su tokiais gaminiais susiję pavojai, dėl kurių galima lengviau ar sunkiau susižaloti, kyla dėl gaminio konstrukcijos. Prie jų priskiriami: nudreifavimas, valdymo praradimas, nukritimas iš didelio aukščio, įkliuvimas ar įsipainiojimas vandens paviršiuje arba po vandeniu, staigus plūdrumo praradimas, apsivertimas, šokas dėl šalčio, o taip pat su jiems būdingu panaudojimu susiję pavojai, įskaitant susidūrimą ir atsitrenkimą, bei su vėjo gūsiais, vandens srovėmis ir potvyniais susiję pavojai.

B.   Bendrasis saugos reikalavimas

Gaminiai privalo atitikti bendrąjį saugos reikalavimą, nurodytą Direktyvoje 2001/95/EB ir būti saugūs, kaip apibrėžta jos 2 straipsnio b punkte.

C.   Specialieji saugos reikalavimai

Taikant bendrąjį saugos reikalavimą, nurodytą Direktyvoje 2001/95/EB, privaloma atsižvelgti bent jau į šiuos dalykus:

C.1.   Gaminio konstrukcijos reikalavimai

Pirmenybė turi būti teikiama saugiai konstrukcijai, o ne saugos instrukcijoms. Naudojamos medžiagos ir kokybė turi atitikti naujausias technologijas, atsižvelgiant į numatytą gaminių panaudojimą ir galimas pasekmes naudotojo sveikatai ir aplinkai.

Turi būti atsižvelgta bent jau į:

| a) | plūduriavimo stabilumą, atitinkantį skirtą ir iš anksto numatomą panaudojimą; |
| --- | --- |

a)

plūduriavimo stabilumą, atitinkantį skirtą ir iš anksto numatomą panaudojimą;

| b) | mažiausią plūdrumą ir, pripučiamųjų gaminių liekamąjį plūdrumą, jei viena oro kamera išeina iš rikiuotės. Papildomą funkcijos išsaugojimą, jei to reikia, ypač jei yra numatyta ar tikėtina, kad gaminys bus naudojamas kolektyviai; |
| --- | --- |

b)

mažiausią plūdrumą ir, pripučiamųjų gaminių liekamąjį plūdrumą, jei viena oro kamera išeina iš rikiuotės. Papildomą funkcijos išsaugojimą, jei to reikia, ypač jei yra numatyta ar tikėtina, kad gaminys bus naudojamas kolektyviai;

| c) | lengvai sugriebiamas laikymosi priemones; |
| --- | --- |

c)

lengvai sugriebiamas laikymosi priemones;

| d) | lengvą išsigelbėjimą apsivertimo atveju, bet kokio žmogaus kūno dalių įkliuvimo ar įsipainiojimo išvengimą; |
| --- | --- |

d)

lengvą išsigelbėjimą apsivertimo atveju, bet kokio žmogaus kūno dalių įkliuvimo ar įsipainiojimo išvengimą;

| e) | priemones palengvinančias pakartotinį įsilaipinimą, ypač kai yra numatytas kolektyvinis panaudojimas, bei laikymosi vandenyje priemones avarijos atveju; |
| --- | --- |

e)

priemones palengvinančias pakartotinį įsilaipinimą, ypač kai yra numatytas kolektyvinis panaudojimas, bei laikymosi vandenyje priemones avarijos atveju;

| f) | patikimą ir greitą dideliu greičiu buksyruojamų (velkamų) gaminių atkabinimą. |
| --- | --- |

f)

patikimą ir greitą dideliu greičiu buksyruojamų (velkamų) gaminių atkabinimą.

C.2.   Įspėjimai ir su atsargiu gaminio naudojimu susijusi informacija

Gaminio pristatymas ir jo iliustracijos, gerai pastebima ir aiški etiketė, taip pat naudojimo instrukcijos ir perspėjimai turi būti rišlūs, lengvai ir aiškiai vartotojo suprantami, ir neturi sumenkinti pavojaus potencialiems gaminio naudotojams, ypač vaikams.

Ženklinimas etiketėmis (įskaitant piktogramas), susijęs su perspėjimais ar atitinkamu dydžio nustatymu, privalo būti matomas naudojimo metu. Prie piktogramų, tiesiogiai susijusių su rimtais pavojais, turi būti pridėti atitinkami tekstai. Pagrindinė informacija apie gaminio eksploataciją ir apribojimus privalo būti pateikiama taip, kad potencialus vartotojas susipažintų su ja prieš pirkdamas. Ypatingas dėmesys turi būti skiriamas informacijai apie vaikams gresiančius pavojus. Turi būti atsižvelgta bent jau į:

| a) | kiekvieną būtiną apribojimą, kaip pavyzdžiui: naudotojų skaičių, bendrą svorį, su vėjo gūsiais, vandens srovėmis ir potvyniais susijusius pavojus, atstumo nuo pakrantės reikalavimus, didžiausią greitį, sąveiką su kitais produktais ar daiktais, jei yra pagrindo, numatyti, kad šis gaminys bus naudojamas kartu su kitais gaminiais arba šalia pavojingų objektų (saugus atstumas); be to, turi būti iš anksto numatytas ir netinkamas gaminio naudojimas; |
| --- | --- |

a)

kiekvieną būtiną apribojimą, kaip pavyzdžiui: naudotojų skaičių, bendrą svorį, su vėjo gūsiais, vandens srovėmis ir potvyniais susijusius pavojus, atstumo nuo pakrantės reikalavimus, didžiausią greitį, sąveiką su kitais produktais ar daiktais, jei yra pagrindo, numatyti, kad šis gaminys bus naudojamas kartu su kitais gaminiais arba šalia pavojingų objektų (saugus atstumas); be to, turi būti iš anksto numatytas ir netinkamas gaminio naudojimas;

| b) | tai, kad ant vis tokių gaminių būtų užrašas: „DĖMESIO: Nuo skendimo neapsaugo. Tik mokantiems plaukti!“; |
| --- | --- |

b)

tai, kad ant vis tokių gaminių būtų užrašas: „DĖMESIO: Nuo skendimo neapsaugo. Tik mokantiems plaukti!“;

| c) | rekomendacijas dėl atitinkamų asmeninių apsaugos priemonių, gelbstinčių skendimo atveju ir apsaugančių, kai to reikia, nuo smūgių, naudojimo; |
| --- | --- |

c)

rekomendacijas dėl atitinkamų asmeninių apsaugos priemonių, gelbstinčių skendimo atveju ir apsaugančių, kai to reikia, nuo smūgių, naudojimo;

| d) | nurodymai dėl pripūtimo ir slėgio sąlygų, priežiūros, remonto, saugojimo ir išmetimo atsižvelgiant į šių gaminių ir jų naudojimo ypatingas charakteristikas, pakartotinio naudojimosi ilgą laikotarpį ir dėl senėjimo proceso; |
| --- | --- |

d)

nurodymai dėl pripūtimo ir slėgio sąlygų, priežiūros, remonto, saugojimo ir išmetimo atsižvelgiant į šių gaminių ir jų naudojimo ypatingas charakteristikas, pakartotinio naudojimosi ilgą laikotarpį ir dėl senėjimo proceso;

| e) | tai, kad ant gaminių, skirtų vartotojams, kurie, jais naudodamiesi, gali atsidurti pavojuje, ypač vaikams, nemokantiems plaukti asmenims ir kai kuriais atvejais vyresnio amžiaus žmonėms, būtų specialūs įspėjimai. |
| --- | --- |

e)

tai, kad ant gaminių, skirtų vartotojams, kurie, jais naudodamiesi, gali atsidurti pavojuje, ypač vaikams, nemokantiems plaukti asmenims ir kai kuriais atvejais vyresnio amžiaus žmonėms, būtų specialūs įspėjimai.

---

Europos Bendrijų darbuotojų migrantų socialinės apsaugos administracinė komisija

| 23.4.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 104/42 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 104/42

---

SPRENDIMAS Nr. 200

2004 m. gruodžio 15 d.

dėl Techninės komisijos, apdorojančios Darbuotojų migrantų socialinės apsaugos administracinės komisijos duomenis, veiklos metodų ir sudėties

(Tekstas svarbus EEE)

(2005/324/EB)

DARBUOTOJŲ MIGRANTŲ SOCIALINĖS APSAUGOS ADMINISTRACINĖ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Tarybos reglamento (EEB) Nr. 1408/71 dėl socialinės apsaugos sistemų taikymo pagal darbo sutartį dirbantiems asmenims ir jų šeimos nariams, judantiems Bendrijoje (1), 81 straipsnio d dalį, pagal kurią Administracinė komisija skatina ir plėtoja valstybių narių bendradarbiavimą modernizuojant informacijos mainų procedūras, ypač pritaikant informacijos srautą tarp institucijų telematinio keitimosi tikslais, atsižvelgiant į duomenų apdorojimo plėtrą kiekvienoje valstybėje narėje, siekiant paspartinti išmokų skyrimą,

atsižvelgdama į Tarybos reglamento (EEB) Nr. 574/71, nustatančio Reglamento (EEB) Nr. 1408/71 dėl socialinės apsaugos sistemų taikymo pagal darbo sutartį dirbantiems asmenims ir jų šeimos nariams, judantiems Bendrijoje, įgyvendinimo tvarką (2), 117c straipsnio 1 dalį, pagal kurią Administracinė komisija nustato ir apibrėžia Techninės komisijos, kuri pagal 117, 117a ir 117b straipsnius iki sprendimo priėmimo pradžios išduoda ataskaitas ir pagrįstą nuomonę, veiklos metodus ir sudėtį,

atsižvelgdama į Europos Sąjungos 2004 m. gegužės 1 d. plėtros pasekmes Techninės komisijos veiklai,

NUSPRENDĖ:

1 straipsnis

1.   Darbuotojų migrantų socialinės apsaugos administracinė komisija sudaro Reglamento (EEB) Nr. 574/72 117c straipsnio 1 dalyje numatytą Duomenų apdorojimo techninę komisiją. Ji vadinama Technine komisija.

2.   Techninės komisijos funkcijos išdėstomos Reglamento (EEB) Nr. 574/72 117c straipsnio 2 dalyje.

3.   Techninės komisijos įgaliojimus specifiniams uždaviniams atlikti nustato Darbuotojų migrantų socialinės apsaugos administracinė komisija, kuri, prireikus, gali padaryti pakeitimų šiuose uždaviniuose.

2 straipsnis

Techninė komisija savo ataskaitas ir pagrįstas nuomones, prireikus, priima remdamasi techniniais dokumentais ir tyrimais. Ji gali prašyti iš nacionalinių administracijų bet kokios informacijos, kuri, jos nuomone, yra reikalinga tam, kad uždaviniai būtų tinkamai įvykdyti.

3 straipsnis

1.   Techninę komisiją sudaro du nariai iš kiekvienos valstybės narės, kurių vienas yra paskiriamas nuolatiniu nariu, o kitas – jo pavaduotoju. Informaciją apie paskyrimus Administracinės komisijos generaliniam sekretoriatui persiunčia valstybių narių vyriausybių atstovai Administracinėje komisijoje.

2.   Ataskaitas ir pagrįstas nuomones priima visi Techninės komisijos nariai paprasta balsų dauguma, kiekvienai valstybei narei turint vieną balsą, kuris priklauso nuolatiniam nariui arba, jeigu jo nėra, jo pavaduotojui. Techninės komisijos ataskaitose arba pagrįstose nuomonėse privalo būti nurodyta, ar jos buvo priimtos vieningai ar paprasta balsų dauguma. Jose mažumos atveju privaloma išdėstyti mažumos išvadas arba išlygas.

3.   Į Techninę komisiją paskirtas Europos Bendrijų Komisijos atstovas arba jo paskirtas asmuo teikia konsultacijas.

4 straipsnis

Techninės komisijos pirmininko pareigybę kas pusmetį užima nuolatinis narys arba kitas valstybės, kurios atstovas Administracinėje komisijoje tuo pačiu laikotarpiu užima pirmininko pareigas, paskirtas pareigūnas. Techninės komisijos pirmininkas pateikia ataskaitą apie Techninės komisijos veiklą Administracinės komisijos pirmininko prašymu.

5 straipsnis

Specifiniams klausimams spręsti Techninė komisija gali sudaryti ad hoc darbo grupes. Techninė komisija 7 straipsnyje minimoje darbo programoje parengia uždavinius, kuriuos turės vėliau įgyvendinti tokios darbo grupės, tų uždavinių įgyvendinimo tvarkaraštį ir šios veiklos finansines pasekmes.

6 straipsnis

Administracinės komisijos sekretoriatas rengia ir organizuoja Techninės komisijos posėdžius ir sudaro jų protokolus.

7 straipsnis

Techninė komisija pateikia išsamią darbo programą Administracinei komisijai patvirtinti. Techninė komisija taip pat kiekvienais metais Administracinei komisijai pateikia ataskaitą dėl jos veiklos ir rezultatų, susijusių su darbo programa ir su bet kokiais pasiūlymais dėl šios programos pakeitimų.

8 straipsnis

Bet kokį Techninės komisijos pasiūlytą veiksmą, dėl kurio atsiradusias išlaidas turės padengti Europos Bendrijų Komisija, tvirtina tos institucijos atstovas.

9 straipsnis

Techninės komisijos vartojamos kalbos yra tos pačios Bendrijos institucijų oficialiomis kalbomis pripažintos kalbos pagal Europos bendrijos steigimo sutarties 290 straipsnį.

10 straipsnis

Techninei komisijai taip pat taikomos pridėtame priede išdėstytos papildomos taisyklės.

11 straipsnis

Šiuo sprendimu pakeičiamas Administracinės komisijos sprendimas Nr. 169 (3).

12 straipsnis

Šis sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Jis taikomas nuo 2005 m. kovo 1 d.

Administracinės komisijos primininkas

C.-J. VAN DEN BERG

---

(1)  OL L 149, 1971 7 5, p. 2. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 631/2004 (OL L 100, 2004 4 6, p. 1).

1

(2)  OL L 74, 1972 3 27, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 631/2004.

2

(3)  OL L 195, 1998 7 11, p. 46.

3

---

PRIEDAS

PAPILDOMOS TECHNINĖS KOMISIJOS TAISYKLĖS

1.   Dalyvavimas posėdžiuose

| a) | Jeigu Techninės komisijos posėdyje negali dalyvauti einantysis pirmininko pareigas, jį pakeičia jo pavaduotojas. |
| --- | --- |

a)

Jeigu Techninės komisijos posėdyje negali dalyvauti einantysis pirmininko pareigas, jį pakeičia jo pavaduotojas.

| b) | Narius Techninės komisijos posėdžiuose gali lydėti vienas ar daugiau papildomų ekspertų, kai to reikia dėl nagrinėtinų klausimų pobūdžio. Kiekvieną delegaciją paprastai sudaro ne daugiau kaip keturi asmenys. |
| --- | --- |

b)

Narius Techninės komisijos posėdžiuose gali lydėti vienas ar daugiau papildomų ekspertų, kai to reikia dėl nagrinėtinų klausimų pobūdžio. Kiekvieną delegaciją paprastai sudaro ne daugiau kaip keturi asmenys.

| c) | Visuose Techninės komisijos ar jos ad hoc darbo grupių posėdžiuose dalyvauja Europos Bendrijų Komisijos atstovas arba sekretoriato narys, arba bet kuris kitas Administracinės komisijos generalinio sekretoriaus paskirtas asmuo. Be to, šiuose posėdžiuose gali dalyvauti Europos Bendrijų Komisijos kitų departamentų atstovas, kai tai susiję su spręstinu klausimu. |
| --- | --- |

c)

Visuose Techninės komisijos ar jos ad hoc darbo grupių posėdžiuose dalyvauja Europos Bendrijų Komisijos atstovas arba sekretoriato narys, arba bet kuris kitas Administracinės komisijos generalinio sekretoriaus paskirtas asmuo. Be to, šiuose posėdžiuose gali dalyvauti Europos Bendrijų Komisijos kitų departamentų atstovas, kai tai susiję su spręstinu klausimu.

2.   Balsavimas

| a) | Kai Techninės komisijos nuolatinis narys eina pirmininko pareigas, vietoj jo balsuoja jo pavaduotojas. |
| --- | --- |

a)

Kai Techninės komisijos nuolatinis narys eina pirmininko pareigas, vietoj jo balsuoja jo pavaduotojas.

| b) | Bet kuris balsuojant susilaikęs dalyvaujantis narys pirmininko yra kviečiamas išdėstyti jo susilaikymo priežastis. |
| --- | --- |

b)

Bet kuris balsuojant susilaikęs dalyvaujantis narys pirmininko yra kviečiamas išdėstyti jo susilaikymo priežastis.

| c) | Kai balsuodama susilaiko dalyvaujančių narių dauguma, laikoma, kad balsavimui pateiktas pasiūlymas nebuvo apsvarstytas. |
| --- | --- |

c)

Kai balsuodama susilaiko dalyvaujančių narių dauguma, laikoma, kad balsavimui pateiktas pasiūlymas nebuvo apsvarstytas.

3.   Darbotvarkė

| a) | Kiekvieno Techninės komisijos posėdžio laikiną darbotvarkę sudaro sekretoriatas, pasikonsultavęs su Techninės komisijos pirmininku. Prieš pasiūlydamas įtraukti klausimą į darbotvarkę, sekretoriatas gali, prireikus, paprašyti atitinkamų delegacijų dėl šio klausimo raštu pareikšti savo nuomonę. |
| --- | --- |

a)

Kiekvieno Techninės komisijos posėdžio laikiną darbotvarkę sudaro sekretoriatas, pasikonsultavęs su Techninės komisijos pirmininku. Prieš pasiūlydamas įtraukti klausimą į darbotvarkę, sekretoriatas gali, prireikus, paprašyti atitinkamų delegacijų dėl šio klausimo raštu pareikšti savo nuomonę.

| b) | Laikiną darbotvarkę iš esmės sudaro klausimai, dėl kurių prašymą pateikė Europos Bendrijų Komisijos narys ar atstovas ir, prireikus, su juo susijusios pastabos, kurias gavo sekretoriatas iki posėdžio pradžios likus ne mažiau kaip 20 darbo dienų. |
| --- | --- |

b)

Laikiną darbotvarkę iš esmės sudaro klausimai, dėl kurių prašymą pateikė Europos Bendrijų Komisijos narys ar atstovas ir, prireikus, su juo susijusios pastabos, kurias gavo sekretoriatas iki posėdžio pradžios likus ne mažiau kaip 20 darbo dienų.

| c) | Laikina darbotvarkė išsiunčiama Techninės komisijos nariams, Europos Bendrijų Komisijos atstovui ir bet kuriam kitam asmeniui, kuris, kaip numatoma, dalyvaus posėdyje, ne vėliau kaip prieš 10 darbo dienų iki posėdžio pradžios. Su darbotvarke susiję dokumentai išsiunčiami, kai tik jie yra gauti. |
| --- | --- |

c)

Laikina darbotvarkė išsiunčiama Techninės komisijos nariams, Europos Bendrijų Komisijos atstovui ir bet kuriam kitam asmeniui, kuris, kaip numatoma, dalyvaus posėdyje, ne vėliau kaip prieš 10 darbo dienų iki posėdžio pradžios. Su darbotvarke susiję dokumentai išsiunčiami, kai tik jie yra gauti.

| d) | Kiekvieno posėdžio pradžioje Techninė komisija patvirtina posėdžio darbotvarkę. Siekdama į darbotvarkę įtraukti bet kurį kitą, laikinoje darbotvarkėje nenumatytą klausimą Techninė komisija privalo balsuoti vieningai. Išskyrus skubius atvejus, Techninės komisijos nariai gali pasilikti teisę per kitą posėdį išreikšti savo galutinę nuomonę dėl laikinoje darbotvarkėje atsiradusių klausimų, dėl kurių, likus penkioms dienoms iki posėdžio pradžios, jie negavo susijusių dokumentų jų kalba. |
| --- | --- |

d)

Kiekvieno posėdžio pradžioje Techninė komisija patvirtina posėdžio darbotvarkę. Siekdama į darbotvarkę įtraukti bet kurį kitą, laikinoje darbotvarkėje nenumatytą klausimą Techninė komisija privalo balsuoti vieningai. Išskyrus skubius atvejus, Techninės komisijos nariai gali pasilikti teisę per kitą posėdį išreikšti savo galutinę nuomonę dėl laikinoje darbotvarkėje atsiradusių klausimų, dėl kurių, likus penkioms dienoms iki posėdžio pradžios, jie negavo susijusių dokumentų jų kalba.

4.   Ad hoc darbo grupės

| a) | Ad hoc darbo grupėms pirmininkauja Techninės komisijos pirmininko paskirtas ekspertas, konsultuodamasis su Europos Bendrijų Komisijos atstovu arba, jei to padaryti negalima, su valstybei, kurios atstovas Administracinėje komisijoje tuo pačiu laikotarpiu toje Komisijoje eina pirmininko pareigas, atstovaujančiu ekspertu. |
| --- | --- |

a)

Ad hoc darbo grupėms pirmininkauja Techninės komisijos pirmininko paskirtas ekspertas, konsultuodamasis su Europos Bendrijų Komisijos atstovu arba, jei to padaryti negalima, su valstybei, kurios atstovas Administracinėje komisijoje tuo pačiu laikotarpiu toje Komisijoje eina pirmininko pareigas, atstovaujančiu ekspertu.

| b) | Ad hoc darbo grupės pirmininkas kviečiamas į Techninės komisijos posėdį, kurio metu yra svarstoma tos ad hoc darbo grupės ataskaita. |
| --- | --- |

b)

Ad hoc darbo grupės pirmininkas kviečiamas į Techninės komisijos posėdį, kurio metu yra svarstoma tos ad hoc darbo grupės ataskaita.

5.   Administraciniai klausimai

| a) | Techninės komisijos pirmininkas sekretoriatui gali duoti bet kokius nurodymus dėl rengiamų posėdžių ir veiklos, kuri priklauso Techninės komisijos funkcijoms. |
| --- | --- |

a)

Techninės komisijos pirmininkas sekretoriatui gali duoti bet kokius nurodymus dėl rengiamų posėdžių ir veiklos, kuri priklauso Techninės komisijos funkcijoms.

| b) | Techninė komisija kviečiama, kai sekretoriatas, pasikonsultavęs su Techninės komisijos pirmininku, nariams nusiunčia kvietimo raštą likus 10 darbo dienų iki susirinkimo pradžios. |
| --- | --- |

b)

Techninė komisija kviečiama, kai sekretoriatas, pasikonsultavęs su Techninės komisijos pirmininku, nariams nusiunčia kvietimo raštą likus 10 darbo dienų iki susirinkimo pradžios.

| c) | Kiekvienam posėdžiui surašomas protokolas, kuris iš esmės patvirtinamas per kitą posėdį. |
| --- | --- |

c)

Kiekvienam posėdžiui surašomas protokolas, kuris iš esmės patvirtinamas per kitą posėdį.

---

Klaidų ištaisymas

| 23.4.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 104/46 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 104/46

---

2005 m. balandžio 18 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 607/2005, ketvirtą kartą iš dalies keičiančio Tarybos reglamentą (EB) 1763/2004, nustatantį tam tikras ribojančias priemones, remiančias veiksmingą Tarptautinio baudžiamojo tribunolo buvusiai Jugoslavijai (TBTBJ) mandato vykdymą, klaidų ištaisymas

(
  Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 100, 2005 m. balandžio 20 d.
  )

18 puslapyje, 2 punkto c papunktyje:

vietoje:

„Lukic, Milan. Gimimo data: 1967 9 6. Gimimo vieta: Visegrad, Bosnija ir Hercegovina. Pilietybė: a) Bosnijos ir Hercegovinos, b) galbūt Serbijos ir Juodkalnijos.“

skaityti:

„Lukic, Sreten. Gimimo data: 1955 3 28. Gimimo vieta: Visegrad, Bosnija ir Hercegovina. Pilietybė: Serbijos ir Juodkalnijos.“

---