# Euroopa Liidu L 125/18.

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 125 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 48. köide18. mai 2005 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 125

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

48. köide18. mai 2005

---

| Sisukord | | I   Aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 745/2005, 17. mai 2005, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatavapuu- ja köögivilja hind piiril | 1 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 746/2005, 17. mai 2005, süsteemi A3 ekspordilitsentside väljaandmise kohta puu- ja köögiviljasektoris (tomatid, apelsinid, sidrunid ja õunad) | 3 |
| | * | Komisjoni direktiiv 2005/34/EÜ, 17. mai 2005, millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ, et lisada toimeainetena etoksasool ja tepraloksüdiim (
  1
  ) | 5 |

Sisukord

I   Aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

Komisjoni määrus (EÜ) nr 745/2005, 17. mai 2005, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatavapuu- ja köögivilja hind piiril

1

Komisjoni määrus (EÜ) nr 746/2005, 17. mai 2005, süsteemi A3 ekspordilitsentside väljaandmise kohta puu- ja köögiviljasektoris (tomatid, apelsinid, sidrunid ja õunad)

3

*

Komisjoni direktiiv 2005/34/EÜ, 17. mai 2005, millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ, et lisada toimeainetena etoksasool ja tepraloksüdiim (
  1
  )

1

5

| | | II   Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik |
| --- | --- | --- |
| | | Nõukogu |
| | * | Nõukogu otsus, 10. mai 2005, millega muudetakse otsust 1999/70/EÜ riikide keskpankade välisaudiitorite kohta Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique ja Kreeka Panga välisaudiitorite osas | 8 |
| | | Komisjon |
| | * | Komisjoni otsus, 8. september 2004, abiprogrammi kohta, mida Belgia kavatseb rakendada koordineerimiskeskuste suhtes
  (teatavaks tehtud numbri K(2004) 3348 all)

   (
  1
  ) | 10 |
| | * | Komisjoni otsus, 17. mai 2005, tõupuhaste aretusveiste, nende sperma, munarakkude ja embrüote põlvnemistunnistuste ja kõnealustele tunnistustele märgitavate andmete kohta
  (teatavaks tehtud numbri K(2005) 1436 all)

   (
  1
  ) | 15 |

II   Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Nõukogu

*

Nõukogu otsus, 10. mai 2005, millega muudetakse otsust 1999/70/EÜ riikide keskpankade välisaudiitorite kohta Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique ja Kreeka Panga välisaudiitorite osas

8

Komisjon

*

Komisjoni otsus, 8. september 2004, abiprogrammi kohta, mida Belgia kavatseb rakendada koordineerimiskeskuste suhtes
  (teatavaks tehtud numbri K(2004) 3348 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2004) 3348 all)

1

10

*

Komisjoni otsus, 17. mai 2005, tõupuhaste aretusveiste, nende sperma, munarakkude ja embrüote põlvnemistunnistuste ja kõnealustele tunnistustele märgitavate andmete kohta
  (teatavaks tehtud numbri K(2005) 1436 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2005) 1436 all)

1

15

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I Aktid, mille avaldamine on kohustuslik

| 18.5.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 125/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 125/1

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 745/2005,

17. mai 2005,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatavapuu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 3223/94 puu- ja köögivilja impordikorra üksikasjalike eeskirjade kohta, (1) eriti selle artikli 4 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul.

| (2) | Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel, |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 3223/94 artiklis 4 osutatud kindlad impordiväärtused kehtestatakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 18. mail 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 17. mai 2005

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  EÜT L 337, 24.12.1994, lk 66. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1947/2002 (EÜT L 299, 1.11.2002, lk 17).

1

---

LISA

Komisjoni 17. mai 2005. aasta määrusele, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | 052 | 109,7 |
| 204 | 68,9 |
| 212 | 111,6 |
| 999 | 96,7 |
| 0707 00 05 | 052 | 124,4 |
| 999 | 124,4 |
| 0709 90 70 | 052 | 97,2 |
| 999 | 97,2 |
| 0805 10 20 | 052 | 42,9 |
| 204 | 42,0 |
| 212 | 59,6 |
| 220 | 49,1 |
| 388 | 61,4 |
| 400 | 48,6 |
| 624 | 61,5 |
| 999 | 52,2 |
| 0805 50 10 | 052 | 49,0 |
| 382 | 61,5 |
| 388 | 64,7 |
| 528 | 67,7 |
| 624 | 62,5 |
| 999 | 61,1 |
| 0808 10 80 | 388 | 86,6 |
| 400 | 125,5 |
| 404 | 85,6 |
| 508 | 66,4 |
| 512 | 63,8 |
| 524 | 57,3 |
| 528 | 66,8 |
| 720 | 78,7 |
| 804 | 110,8 |
| 999 | 82,4 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

052

109,7

204

68,9

212

111,6

999

96,7

0707 00 05

052

124,4

999

124,4

0709 90 70

052

97,2

999

97,2

0805 10 20

052

42,9

204

42,0

212

59,6

220

49,1

388

61,4

400

48,6

624

61,5

999

52,2

0805 50 10

052

49,0

382

61,5

388

64,7

528

67,7

624

62,5

999

61,1

0808 10 80

388

86,6

400

125,5

404

85,6

508

66,4

512

63,8

524

57,3

528

66,8

720

78,7

804

110,8

999

82,4

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 2081/2003 (ELT L 313, 28.11.2003, lk 11). Kood 999 tähistab “muud päritolu”.

---

| 18.5.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 125/3 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 125/3

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 746/2005,

17. mai 2005,

süsteemi A3 ekspordilitsentside väljaandmise kohta puu- ja köögiviljasektoris (tomatid, apelsinid, sidrunid ja õunad)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 28. oktoobri 1996. aasta määrust (EÜ) nr 2200/96, millega sätestatakse puu- ja köögiviljaturu ühine korraldus, (1) eriti selle artikli 35 lõike 3 kolmandat lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määrusega (EÜ) nr 633/2005 (2) avatakse pakkumiskutse, et kehtestada soovituslikud toetusemäärad ja A3 süsteemi soovituslikud kogused, mille jaoks võib välja anda ekspordilitsentsid. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määrusega (EÜ) nr 633/2005 (2) avatakse pakkumiskutse, et kehtestada soovituslikud toetusemäärad ja A3 süsteemi soovituslikud kogused, mille jaoks võib välja anda ekspordilitsentsid.

| (2) | Pidades silmas esitatud pakkumisi tuleks kehtestada suurimad toetusemäärad ja koguste protsendimäärad, mida kohaldatakse suurimale toetusemäärale vastavate pakkumiste puhul. |
| --- | --- |

(2)

Pidades silmas esitatud pakkumisi tuleks kehtestada suurimad toetusemäärad ja koguste protsendimäärad, mida kohaldatakse suurimale toetusemäärale vastavate pakkumiste puhul.

| (3) | Tomatite, apelsinide, sidrunite ja õunte puhul ei ületa suurim toetusemäär, mis on vajalik litsentside andmiseks soovituslike koguste jaoks ja pakatud koguste piires, soovituslikku toetusemäära rohkem kui 1,5 korda, |
| --- | --- |

(3)

Tomatite, apelsinide, sidrunite ja õunte puhul ei ületa suurim toetusemäär, mis on vajalik litsentside andmiseks soovituslike koguste jaoks ja pakatud koguste piires, soovituslikku toetusemäära rohkem kui 1,5 korda,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Tomatite, apelsinide, sidrunite ja õunte puhul kohaldatavad suurimad toetusemäärad ning määrusega (EÜ) nr 633/2005 avatud pakkumiskutse alusel lubatud koguste vähendamise protsendimäärad on kehtestatud lisas.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 18. mail 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 17. mai 2005

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  EÜT L 297, 21.11.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 47/2003 (EÜT L 7, 11.1.2003, lk 64).

1

(2)  ELT L 106, 27.4.2005, lk 4.

2

---

LISA

Süsteemi A3 ekspordilitsentside väljaandmine puu- ja köögiviljasektoris (tomatid, apelsinid, sidrunid ja õunad)

| Toode | Suurim toetusemäär
  (EUR/t netokaalu) | Suurima toetusemäära kehtestamiseks taotletud koguste protsendimäärad |
| --- | --- | --- |
| Tomatid | 0 | 100 % |
| Apelsinid | 50 | 100 % |
| Sidrunid | — | 100 % |
| Õunad | 46 | 100 % |

Toode

Suurim toetusemäär

(EUR/t netokaalu)

Suurima toetusemäära kehtestamiseks taotletud koguste protsendimäärad

Tomatid

0

100 %

Apelsinid

50

100 %

Sidrunid

—

100 %

Õunad

46

100 %

---

| 18.5.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 125/5 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 125/5

---

KOMISJONI DIREKTIIV 2005/34/EÜ,

17. mai 2005,

millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ, et lisada toimeainetena etoksasool ja tepraloksüdiim

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 15. juuli 1991. aasta direktiivi 91/414/EMÜ taimekaitsevahendite turuleviimise kohta, (1) eriti selle artikli 6 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõike 2 kohaselt sai Prantsusmaa 21. aprillil 1998 taotluse ettevõttelt Sumitomo Chemical Agro Europe SA toimeaine etoksasool kandmiseks direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. Komisjoni otsusega 1999/43/EÜ (2) kinnitati, et toimik on täielik ning seda võib pidada põhimõtteliselt vastavaks direktiivi 91/414/EMÜ II ja III lisas loetletud andmete ja teabega seotud nõuetele. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõike 2 kohaselt sai Prantsusmaa 21. aprillil 1998 taotluse ettevõttelt Sumitomo Chemical Agro Europe SA toimeaine etoksasool kandmiseks direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. Komisjoni otsusega 1999/43/EÜ (2) kinnitati, et toimik on täielik ning seda võib pidada põhimõtteliselt vastavaks direktiivi 91/414/EMÜ II ja III lisas loetletud andmete ja teabega seotud nõuetele.

| (2) | Hispaania sai direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõike 2 kohaselt 11. septembril 1997 taotluse ettevõttelt BASF AG toimeaine tepraloksüdiim kandmiseks direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. Komisjoni otsusega 98/512/EÜ (3) kinnitati, et toimik on täielik ning seda võib pidada põhimõtteliselt vastavaks direktiivi 91/414/EMÜ II ja III lisas loetletud andmete ja teabega seotud nõuetele. |
| --- | --- |

(2)

Hispaania sai direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõike 2 kohaselt 11. septembril 1997 taotluse ettevõttelt BASF AG toimeaine tepraloksüdiim kandmiseks direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. Komisjoni otsusega 98/512/EÜ (3) kinnitati, et toimik on täielik ning seda võib pidada põhimõtteliselt vastavaks direktiivi 91/414/EMÜ II ja III lisas loetletud andmete ja teabega seotud nõuetele.

| (3) | Kõnealuste toimeainete mõju inimese tervisele ja keskkonnale taotleja poolt kavandatud kasutusviiside puhul on hinnatud direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõigete 2 ja 4 kohaselt. Määratud referentliikmesriigid esitasid komisjonile toimeainete hindamisaruannete projektid 8. oktoobril 2001 (etoksasool) ja 21. jaanuaril 2002 (tepraloksüdiim). |
| --- | --- |

(3)

Kõnealuste toimeainete mõju inimese tervisele ja keskkonnale taotleja poolt kavandatud kasutusviiside puhul on hinnatud direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõigete 2 ja 4 kohaselt. Määratud referentliikmesriigid esitasid komisjonile toimeainete hindamisaruannete projektid 8. oktoobril 2001 (etoksasool) ja 21. jaanuaril 2002 (tepraloksüdiim).

| (4) | Liikmesriigid ja komisjon on hindamisaruannete projektid alalises toiduahela ja loomatervishoiu komitees läbi vaadanud. Nimetatud läbivaatamine vormistati 3. detsembril 2004 komisjoni lõplike aruannetena etoksasooli ja tepraloksüdiimi kohta. |
| --- | --- |

(4)

Liikmesriigid ja komisjon on hindamisaruannete projektid alalises toiduahela ja loomatervishoiu komitees läbi vaadanud. Nimetatud läbivaatamine vormistati 3. detsembril 2004 komisjoni lõplike aruannetena etoksasooli ja tepraloksüdiimi kohta.

| (5) | Etoksasooli ja tepraloksüdiimi hindamisel ei jäänud lahtiseks ükski küsimus ega probleem, mille üle oleks tulnud taimede teaduskomitee või Euroopa Toiduohutusametiga nõu pidada. |
| --- | --- |

(5)

Etoksasooli ja tepraloksüdiimi hindamisel ei jäänud lahtiseks ükski küsimus ega probleem, mille üle oleks tulnud taimede teaduskomitee või Euroopa Toiduohutusametiga nõu pidada.

| (6) | Mitmete uuringute põhjal on selgunud, et asjaomaseid toimeaineid sisaldavad taimekaitsevahendid peaksid üldiselt vastama direktiivi 91/414/EMÜ artikli 5 lõike 1 punktides a ja b ning lõikes 3 ettenähtud nõuetele, eelkõige kasutamisjuhtudel, mida uuriti ja mille kohta esitati üksikasjalikud andmed komisjoni lõplikus aruandes. Seetõttu tuleb etoksasool ja tepraloksüdiim kanda I lisasse, mis tagab, et kõigis liikmesriikides antakse asjaomaseid toimeaineid sisaldavate taimekaitsevahendite kasutusload välja nimetatud direktiiviga ettenähtud korras. |
| --- | --- |

(6)

Mitmete uuringute põhjal on selgunud, et asjaomaseid toimeaineid sisaldavad taimekaitsevahendid peaksid üldiselt vastama direktiivi 91/414/EMÜ artikli 5 lõike 1 punktides a ja b ning lõikes 3 ettenähtud nõuetele, eelkõige kasutamisjuhtudel, mida uuriti ja mille kohta esitati üksikasjalikud andmed komisjoni lõplikus aruandes. Seetõttu tuleb etoksasool ja tepraloksüdiim kanda I lisasse, mis tagab, et kõigis liikmesriikides antakse asjaomaseid toimeaineid sisaldavate taimekaitsevahendite kasutusload välja nimetatud direktiiviga ettenähtud korras.

| (7) | Pärast etoksasooli ja tepraloksüdiimi kandmist direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse tuleks liikmesriikidele anda piisavalt aega direktiivi 91/414/EMÜ rakendamiseks kõnealuseid aineid sisaldavate taimekaitsevahendite puhul ning eelkõige olemasolevate ajutiste lubade läbivaatamiseks hiljemalt kõnealuse ajavahemiku lõpuks, et muuta asjakohased load lõplikuks, neid muuta või need tühistada direktiivi 91/414/EMÜ kohaselt. |
| --- | --- |

(7)

Pärast etoksasooli ja tepraloksüdiimi kandmist direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse tuleks liikmesriikidele anda piisavalt aega direktiivi 91/414/EMÜ rakendamiseks kõnealuseid aineid sisaldavate taimekaitsevahendite puhul ning eelkõige olemasolevate ajutiste lubade läbivaatamiseks hiljemalt kõnealuse ajavahemiku lõpuks, et muuta asjakohased load lõplikuks, neid muuta või need tühistada direktiivi 91/414/EMÜ kohaselt.

| (8) | Seepärast on asjakohane direktiivi 91/414/EMÜ vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(8)

Seepärast on asjakohane direktiivi 91/414/EMÜ vastavalt muuta.

| (9) | Käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise toiduahela ja loomatervishoiu komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(9)

Käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise toiduahela ja loomatervishoiu komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Direktiivi 91/414/EMÜ I lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi lisale.

Artikkel 2

1.   Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt 30. novembril 2005. Nad edastavad kõnealuste normide teksti ning kõnealuste normide ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli viivitamata komisjonile.

Liikmesriigid kohaldavad neid norme alates 1. detsembrist 2005.

Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.

Artikkel 3

1.   Liikmesriigid vaatavad läbi etoksasooli või tepraloksüdiimi sisaldavate taimekaitsevahendite kohta antud load tagamaks, et kõnealuste toimeainete suhtes direktiivi 91/414/EMÜ I lisas sätestatud tingimusi täidetakse. Nad muudavad või tühistavad vajaduse korral load direktiivi 91/414/EMÜ kohaselt hiljemalt 30. novembriks 2005.

2.   Liikmesriigid vaatavad direktiivi 91/414/EMÜ VI lisas ettenähtud ühtsete põhimõtete kohaselt ja kõnealuse direktiivi III lisa nõuetele vastava toimiku alusel veel kord läbi kõik kasutusloaga taimekaitsevahendid, mis sisaldavad etoksasooli või tepraloksüdiimi kui ainsat toimeainet või ühte paljudest toimeainetest, mis on hiljemalt 31. maiks 2005 kantud direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. Kõnealuse läbivaatamise põhjal otsustatakse, kas toode vastab direktiivi 91/414/EMÜ artikli 4 lõike 1 punktides b, c, d ja e sätestatud tingimustele.

Pärast kõnealust otsust liikmesriigid:

| a) | muudavad või tühistavad vajaduse korral etoksasooli või tepraloksüdiimi kui ainsat toimeainet sisaldava toote puhul toote kasutusloa hiljemalt 30. novembriks 2006; või |
| --- | --- |

a)

muudavad või tühistavad vajaduse korral etoksasooli või tepraloksüdiimi kui ainsat toimeainet sisaldava toote puhul toote kasutusloa hiljemalt 30. novembriks 2006; või

| b) | muudavad või tühistavad etoksasooli või tepraloksüdiimi kui ühte paljudest toimeainetest sisaldava toote puhul toote kasutusloa hiljemalt 30. novembriks 2006 või kuupäevaks, mis on muudatuse tegemiseks või loa tühistamiseks ette nähtud direktiiviga või direktiividega, mille kohaselt lisati asjaomane toimeaine või toimeained direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse, olenevalt sellest, kumb kuupäev on hilisem. |
| --- | --- |

b)

muudavad või tühistavad etoksasooli või tepraloksüdiimi kui ühte paljudest toimeainetest sisaldava toote puhul toote kasutusloa hiljemalt 30. novembriks 2006 või kuupäevaks, mis on muudatuse tegemiseks või loa tühistamiseks ette nähtud direktiiviga või direktiividega, mille kohaselt lisati asjaomane toimeaine või toimeained direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse, olenevalt sellest, kumb kuupäev on hilisem.

Artikkel 4

Käesolev direktiiv jõustub 1. juunil 2005.

Artikkel 5

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 17. mai 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Markos KYPRIANOU

---

(1)  EÜT L 230, 19.8.1991, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2005/25/EÜ (ELT L 90, 8.4.2005, lk 1).

1

(2)  EÜT L 14, 19.1.1999, lk 30.

2

(3)  EÜT L 228, 15.8.1998, lk 35.

3

---

LISA

Direktiivi 91/414/EMÜ I lisas lisatakse tabeli lõppu järgmised read:

| Nr | Üldnimetus, tunnuskoodid | Rahvusvahelise Puhta ja Rakenduskeemia Liidu (IUPAC) nimetus | Puhtus (1) | Jõustumine | Lisamise aegumine | Erisätted |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| “100 | Etoksasool
  CASi nr 153233-91-1
  CIPACi nr 623 | (RS)-5-tert-butüül-2-[2-(2,6-difluorofenüül)-4,5-divesinik-1,3-oksasool-4-üül]fenetool | ≥ 948 g/kg | 1. juuni 2005 | 31. mai 2015 | Kasutusloa võib anda ainult kasutamiseks akaritsiidina.
  VI lisa ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse 3. detsembril 2004 alalises toiduahela ja loomatervishoiu komitees etoksasooli kohta koostatud aruande järeldusi, eelkõige aruande I ja II liidet.
  Liikmesriigid peaksid selles üldhinnangus erilist tähelepanu pöörama veeorganismide kaitsele.
  Vajaduse korral tuleks kohaldada riskide vähendamise meetmeid. |
| 101 | Tepraloksüdiim
  CASi nr 149979-41-9
  CIPACi nr 608 | (EZ)-(RS)-2-{1-[(2E)-3-kloroallüüloksüimino]propüül}-3-hüdroksü-5-perhüdropüraan-4-üültsükloheks-2-een-1-oon | ≥ 920 g/kg | 1. juuni 2005 | 31. mai 2015 | Kasutusloa võib anda ainult kasutamiseks herbitsiidina.
  VI lisa ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse 3. detsembril 2004 alalises toiduahela ja loomatervishoiu komitees tepraloksüdiimi kohta koostatud aruande järeldusi, eelkõige aruande I ja II liidet.
  Liikmesriigid peaksid selles üldhinnangus erilist tähelepanu pöörama sihtrühma mittekuuluvate maismaa lülijalgsete kaitsele.
  Vajaduse korral tuleks kohaldada riskide vähendamise meetmeid. |

Nr

Üldnimetus, tunnuskoodid

Rahvusvahelise Puhta ja Rakenduskeemia Liidu (IUPAC) nimetus

Puhtus (1)

Jõustumine

Lisamise aegumine

Erisätted

“100

Etoksasool

CASi nr 153233-91-1

CIPACi nr 623

(RS)-5-tert-butüül-2-[2-(2,6-difluorofenüül)-4,5-divesinik-1,3-oksasool-4-üül]fenetool

≥ 948 g/kg

1. juuni 2005

31. mai 2015

Kasutusloa võib anda ainult kasutamiseks akaritsiidina.

VI lisa ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse 3. detsembril 2004 alalises toiduahela ja loomatervishoiu komitees etoksasooli kohta koostatud aruande järeldusi, eelkõige aruande I ja II liidet.

Liikmesriigid peaksid selles üldhinnangus erilist tähelepanu pöörama veeorganismide kaitsele.

Vajaduse korral tuleks kohaldada riskide vähendamise meetmeid.

101

Tepraloksüdiim

CASi nr 149979-41-9

CIPACi nr 608

(EZ)-(RS)-2-{1-[(2E)-3-kloroallüüloksüimino]propüül}-3-hüdroksü-5-perhüdropüraan-4-üültsükloheks-2-een-1-oon

≥ 920 g/kg

1. juuni 2005

31. mai 2015

Kasutusloa võib anda ainult kasutamiseks herbitsiidina.

VI lisa ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse 3. detsembril 2004 alalises toiduahela ja loomatervishoiu komitees tepraloksüdiimi kohta koostatud aruande järeldusi, eelkõige aruande I ja II liidet.

Liikmesriigid peaksid selles üldhinnangus erilist tähelepanu pöörama sihtrühma mittekuuluvate maismaa lülijalgsete kaitsele.

Vajaduse korral tuleks kohaldada riskide vähendamise meetmeid.

---

(1)  Täiendavad andmed toimeainete identifitseerimiseks ja kindlaksmääramiseks on esitatud aruandes.”

1

---

II Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Nõukogu

| 18.5.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 125/8 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 125/8

---

NÕUKOGU OTSUS,

10. mai 2005,

millega muudetakse otsust 1999/70/EÜ riikide keskpankade välisaudiitorite kohta Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique ja Kreeka Panga välisaudiitorite osas

(2005/377/EÜ)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud protokolli Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja kohta, eriti selle artiklit 27.1,

võttes arvesse Euroopa Keskpanga 7. aprilli 2005. aasta soovitusi EKP/2005/7 ja EKP/2005/8 Euroopa Liidu Nõukogule Kreeka Panga (Kreeka keskpank) (1) ja Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique (Belgia keskpank) (2) välisaudiitorite kohta,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Keskpanga (EKP) ja eurosüsteemi riikide keskpankade raamatupidamist peavad auditeerima sõltumatud välisaudiitorid, keda soovitab EKP nõukogu ja kiidab heaks Euroopa Liidu Nõukogu. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Keskpanga (EKP) ja eurosüsteemi riikide keskpankade raamatupidamist peavad auditeerima sõltumatud välisaudiitorid, keda soovitab EKP nõukogu ja kiidab heaks Euroopa Liidu Nõukogu.

| (2) | Praeguste Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique (edaspidi “NBB/BNB”) välisaudiitorite volitused on lõppenud ja neid ei uuendata. Seetõttu tuleb määrata välisaudiitorid alates 2005. majandusaastast. |
| --- | --- |

(2)

Praeguste Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique (edaspidi “NBB/BNB”) välisaudiitorite volitused on lõppenud ja neid ei uuendata. Seetõttu tuleb määrata välisaudiitorid alates 2005. majandusaastast.

| (3) | NBB/BNB on valinud uuteks välisaudiitoriteks Ernst & Young Bedrijfsrevisoren/Réviseurs d’Entreprises kooskõlas oma riigihanke eeskirjadega ja EKP leiab, et valitud audiitorid vastavad ametikohale nimetamise nõuetele. |
| --- | --- |

(3)

NBB/BNB on valinud uuteks välisaudiitoriteks Ernst & Young Bedrijfsrevisoren/Réviseurs d’Entreprises kooskõlas oma riigihanke eeskirjadega ja EKP leiab, et valitud audiitorid vastavad ametikohale nimetamise nõuetele.

| (4) | EKP nõukogu soovitas määrata nende välisaudiitorite volituste kestuseks kolm aastat ühekordse pikendamise võimalusega. |
| --- | --- |

(4)

EKP nõukogu soovitas määrata nende välisaudiitorite volituste kestuseks kolm aastat ühekordse pikendamise võimalusega.

| (5) | Kreeka õiguse kohaselt võib sama välisaudiitori nimetada ametikohale kuni neljaks majandusaastaks. Seetõttu ei saa uuendada Charalambos Stathakise, kes on üks kahest praegusest välisaudiitorist, volitusi. Kreeka õiguse kohaselt võib Kreeka Panga välisaudiitorina jätkata Ernst & Young (Hellas) Certified Auditors SA tingimusel, et vastutav tööalane partner vahetub. |
| --- | --- |

(5)

Kreeka õiguse kohaselt võib sama välisaudiitori nimetada ametikohale kuni neljaks majandusaastaks. Seetõttu ei saa uuendada Charalambos Stathakise, kes on üks kahest praegusest välisaudiitorist, volitusi. Kreeka õiguse kohaselt võib Kreeka Panga välisaudiitorina jätkata Ernst & Young (Hellas) Certified Auditors SA tingimusel, et vastutav tööalane partner vahetub.

| (6) | Kreeka Pank on otsustanud, et 2005. majandusaastal on tema ainus välisaudiitor Ernst & Young (Hellas) Certified Auditors SA ja EKP leiab, et nimetatud äriühing vastab sellele ametikohale nimetamiseks vajalikele nõuetele. |
| --- | --- |

(6)

Kreeka Pank on otsustanud, et 2005. majandusaastal on tema ainus välisaudiitor Ernst & Young (Hellas) Certified Auditors SA ja EKP leiab, et nimetatud äriühing vastab sellele ametikohale nimetamiseks vajalikele nõuetele.

| (7) | EKP nõukogu soovitas nende välisaudiitorite olemasolevaid volitusi jätkata ja võimaldada nende pikendamist üheks aastaks. |
| --- | --- |

(7)

EKP nõukogu soovitas nende välisaudiitorite olemasolevaid volitusi jätkata ja võimaldada nende pikendamist üheks aastaks.

| (8) | On asjakohane järgida EKP nõukogu soovitusi ning muuta vastavalt otsust 1999/70/EÜ, (3) |
| --- | --- |

(8)

On asjakohane järgida EKP nõukogu soovitusi ning muuta vastavalt otsust 1999/70/EÜ, (3)

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse 1999/70/EÜ artikli 1 lõige 1 asendatakse järgmisega:

“1.   Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique välisaudiitoriks kinnitatakse käesolevaga Ernst & Young Bedrijfsrevisoren/Réviseurs d’Entreprises alates 2005. majandusaastast kolmeaastaseks perioodiks, mida võib pikendada ühe korra.”

Artikkel 2

Otsuse 1999/70/EÜ artikli 1 lõige 12 asendatakse järgmisega:

“12.   2005. majandusaastaks kinnitatakse Kreeka Panga välisaudiitoriks Ernst & Young (Hellas) Certified Auditors SA, kelle volitusi võib pikendada ühe aasta võrra.”

Artikkel 3

Käesolevast otsusest teatatakse EKPle.

Artikkel 4

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Brüssel, 10. mai 2005

Nõukogu nimel

eesistuja

J. KRECKÉ

---

(1)  ELT C 91, 15.4.2005, lk 4.

1

(2)  ELT C 91, 15.4.2005, lk 5.

2

(3)  EÜT L 22, 29.1.1999, lk 69. Otsust on viimati muudetud otsusega 2005/266/EÜ (ELT L 82, 31.3.2005, lk 6).

3

---

Komisjon

| 18.5.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 125/10 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 125/10

---

KOMISJONI OTSUS,

8. september 2004,

abiprogrammi kohta, mida Belgia kavatseb rakendada koordineerimiskeskuste suhtes

(teatavaks tehtud numbri K(2004) 3348 all)

(Ainult prantsuse- ja hollandikeelsed tekstid on autentsed)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2005/378/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 88 lõike 2 esimest lõiku,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

olles ülalnimetatud artiklite kohaselt (1) kutsunud huvitatud pooli esitama oma märkused ning võttes arvesse neid märkusi,

ning arvestades järgmist:

I.   MENETLUS

| (1) | 1. detsembril 1997 võttis nõukogu vastu tegevusjuhendi ettevõtete maksustamise kohta (2) ja palus komisjonil uurida või vaadata läbi liikmesriikides kehtivad maksusüsteemid. 11. novembril 1998 võttis komisjon vastu teatise riigiabi eeskirjade kohaldamise kohta ettevõtete otsese maksustamisega seotud meetmete suhtes. (3) |
| --- | --- |

(1)

1. detsembril 1997 võttis nõukogu vastu tegevusjuhendi ettevõtete maksustamise kohta (2) ja palus komisjonil uurida või vaadata läbi liikmesriikides kehtivad maksusüsteemid. 11. novembril 1998 võttis komisjon vastu teatise riigiabi eeskirjade kohaldamise kohta ettevõtete otsese maksustamisega seotud meetmete suhtes. (3)

| (2) | 30. detsembri 1982. aasta Belgia kuninga dekreedis nr 187 (l’arrêté royal belge no 187) on nähtud ette maksusüsteem, milles kehtestatakse volitatud koordineerimiskeskustele (edaspidi “koordineerimiskeskused” või “keskused”) üldkehtiva õiguse suhtes erand. Ettevõtete maksustamist käsitleva tegevusjuhendi punkti H alusel nõukogu loodud töögrupi (edaspidi “nõukogu tegevusjuhendi töögrupp”) tegevuse käigus leiti, et kõnealuse süsteemi näol on tegemist maksumeetmega, mis võib moonutada konkurentsi. 27. veebruaril 2002 algatas komisjon nimetatud meetme suhtes ametliku uurimismenetluse. Menetlus lõpetati 17. veebruari 2003 otsusega 2003/755/EÜ, kusjuures menetluse lõppotsus oli negatiivne. (4) |
| --- | --- |

(2)

30. detsembri 1982. aasta Belgia kuninga dekreedis nr 187 (l’arrêté royal belge no 187) on nähtud ette maksusüsteem, milles kehtestatakse volitatud koordineerimiskeskustele (edaspidi “koordineerimiskeskused” või “keskused”) üldkehtiva õiguse suhtes erand. Ettevõtete maksustamist käsitleva tegevusjuhendi punkti H alusel nõukogu loodud töögrupi (edaspidi “nõukogu tegevusjuhendi töögrupp”) tegevuse käigus leiti, et kõnealuse süsteemi näol on tegemist maksumeetmega, mis võib moonutada konkurentsi. 27. veebruaril 2002 algatas komisjon nimetatud meetme suhtes ametliku uurimismenetluse. Menetlus lõpetati 17. veebruari 2003 otsusega 2003/755/EÜ, kusjuures menetluse lõppotsus oli negatiivne. (4)

| (3) | Vastavalt asutamislepingu artikli 88 lõikele 3 teatas Belgia oma 16. mai 2002. aasta kirjas seaduseelnõu koostamisest, millega muudetakse kuninga dekreeti nr 187 (l’arrêté royal belge no 187), et viia see vastavusse nõukogu tegevusjuhendi töögrupi kehtestatud kriteeriumidega. Tegemist on koordineerimiskeskuste suhtes rakendatava uue maksustamiskorraga, mis asendab maksustamiskorda, mis on kehtinud alates 1983. aastast. Seadus, millega muudeti ettevõtete tulumaksu ja millega kehtestati maksude etteotsustamise süsteem, (5) kuulutati välja 24. detsembril 2002. Nimetatud seaduse artikli 32 kohaselt määratakse artikli 29, millega muudeti kuninga dekreeti nr 187 (l’arrêté royal belge no 187), jõustumise kuupäev kindlaks hilisema kuninga dekreediga. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt asutamislepingu artikli 88 lõikele 3 teatas Belgia oma 16. mai 2002. aasta kirjas seaduseelnõu koostamisest, millega muudetakse kuninga dekreeti nr 187 (l’arrêté royal belge no 187), et viia see vastavusse nõukogu tegevusjuhendi töögrupi kehtestatud kriteeriumidega. Tegemist on koordineerimiskeskuste suhtes rakendatava uue maksustamiskorraga, mis asendab maksustamiskorda, mis on kehtinud alates 1983. aastast. Seadus, millega muudeti ettevõtete tulumaksu ja millega kehtestati maksude etteotsustamise süsteem, (5) kuulutati välja 24. detsembril 2002. Nimetatud seaduse artikli 32 kohaselt määratakse artikli 29, millega muudeti kuninga dekreeti nr 187 (l’arrêté royal belge no 187), jõustumise kuupäev kindlaks hilisema kuninga dekreediga.

| (4) | 23. aprillil 2003, pärast kirjavahetust ja mitmeid koosolekuid, et saada täiendavat teavet, (6) langetas komisjon teatatud maksustamiskorra suhtes otsuse. Komisjoni otsusega kiideti teatavad maksustamiskorra aspektid heaks ning algatati asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 ette nähtud menetlus maksustamiskorra kolme ülejäänud aspekti suhtes. Komisjon kiitis heaks: (1) keskuste eelneva kümneaastase volituste omamise tingimuse põhimõtte; (2) keskustele viieaastase etteotsustamise võimaldamise põhimõtte ja (3) kokkuleppelise niinimetatud cost plus-meetodi kasutamise võimaldamist maksubaasi arvutamiseks niivõrd, kuivõrd selle meetodi rakendamine tagab maksustamiskorra, mis on võrreldav maksustamiskorraga, mida kohaldataks sõltumatu ettevõtte suhtes üldkehtiva õiguse alusel. (7) Menetlus algatati seoses: (1) erimaksuvabastusega dividendimaksu suhtes; (2) erimaksuvabastusega kapitalimaksu suhtes ja (3) keskuste poolt erandliku hinna tõttu või tasuta saadud soodustuste (avantages anormaux et bénévoles) maksustamata jätmisega. |
| --- | --- |

(4)

23. aprillil 2003, pärast kirjavahetust ja mitmeid koosolekuid, et saada täiendavat teavet, (6) langetas komisjon teatatud maksustamiskorra suhtes otsuse. Komisjoni otsusega kiideti teatavad maksustamiskorra aspektid heaks ning algatati asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 ette nähtud menetlus maksustamiskorra kolme ülejäänud aspekti suhtes. Komisjon kiitis heaks: (1) keskuste eelneva kümneaastase volituste omamise tingimuse põhimõtte; (2) keskustele viieaastase etteotsustamise võimaldamise põhimõtte ja (3) kokkuleppelise niinimetatud cost plus-meetodi kasutamise võimaldamist maksubaasi arvutamiseks niivõrd, kuivõrd selle meetodi rakendamine tagab maksustamiskorra, mis on võrreldav maksustamiskorraga, mida kohaldataks sõltumatu ettevõtte suhtes üldkehtiva õiguse alusel. (7) Menetlus algatati seoses: (1) erimaksuvabastusega dividendimaksu suhtes; (2) erimaksuvabastusega kapitalimaksu suhtes ja (3) keskuste poolt erandliku hinna tõttu või tasuta saadud soodustuste (avantages anormaux et bénévoles) maksustamata jätmisega.

| (5) | Komisjoni otsus menetluse algatamise kohta (edaspidi “algatamisotsus”) avaldati Euroopa Liidu Teatajas.
   (8) Komisjon kutsus huvitatud pooli esitama oma märkused kõnealuse meetme kohta. |
| --- | --- |

(5)

Komisjoni otsus menetluse algatamise kohta (edaspidi “algatamisotsus”) avaldati Euroopa Liidu Teatajas.
   (8) Komisjon kutsus huvitatud pooli esitama oma märkused kõnealuse meetme kohta.

| (6) | Oma 15. juuli 2003. aasta kirjas, mille Belgia alaline esindus Euroopa Liidu juures edastas 27. juulil, esitasid Belgia ametiasutused oma märkused; esitamise tähtaega oli Belgia ametiasutuste palvel pikendatud. |
| --- | --- |

(6)

Oma 15. juuli 2003. aasta kirjas, mille Belgia alaline esindus Euroopa Liidu juures edastas 27. juulil, esitasid Belgia ametiasutused oma märkused; esitamise tähtaega oli Belgia ametiasutuste palvel pikendatud.

| (7) | Oma 17. oktoobri 2003. aasta kirjas edastas komisjon Belgiale kolmandatelt pooltelt saadud märkused. Belgia esitas komisjonile oma kommentaarid nende märkuste kohta 14. novembri 2003. aasta kirjas. |
| --- | --- |

(7)

Oma 17. oktoobri 2003. aasta kirjas edastas komisjon Belgiale kolmandatelt pooltelt saadud märkused. Belgia esitas komisjonile oma kommentaarid nende märkuste kohta 14. novembri 2003. aasta kirjas.

| (8) | 24. novembri 2003. aasta kirjas esitas komisjon Belgia ametiasutustele oma esialgsed märkused. Pärast komisjoni ja Belgia maksuameti esindajate peetud nelja tehnilist koosolekut (9) esitasid Belgia ametivõimud uued ettepanekud. 6. mail 2004 toimus veel üks koosolek Belgia peaministri, rahandusministri ja konkurentsi voliniku osalusel. |
| --- | --- |

(8)

24. novembri 2003. aasta kirjas esitas komisjon Belgia ametiasutustele oma esialgsed märkused. Pärast komisjoni ja Belgia maksuameti esindajate peetud nelja tehnilist koosolekut (9) esitasid Belgia ametivõimud uued ettepanekud. 6. mail 2004 toimus veel üks koosolek Belgia peaministri, rahandusministri ja konkurentsi voliniku osalusel.

| (9) | 7. juuni 2004. aasta kirjas kinnitas Belgia 6. mail võetud kohustuste täitmist. |
| --- | --- |

(9)

7. juuni 2004. aasta kirjas kinnitas Belgia 6. mail võetud kohustuste täitmist.

II.   MAKSUSTAMISKORRA DETAILNE KIRJELDUS

1.   Sissejuhatus

| (10) | Nagu nähtub I. osas esitatud menetluse kokkuvõttest, teavitati komisjoni käesoleva menetluse objektiks olevast maksustamiskorrast 16. mail 2002. 23. aprillil 2003 kiitis komisjon selle maksustamiskorra osaliselt heaks ja algatas menetluse kolme maksuvabastusmeetme suhtes (dividendimaks, kapitalimaks ning erandliku hinna tõttu ja tasuta saadud soodustused). |
| --- | --- |

(10)

Nagu nähtub I. osas esitatud menetluse kokkuvõttest, teavitati komisjoni käesoleva menetluse objektiks olevast maksustamiskorrast 16. mail 2002. 23. aprillil 2003 kiitis komisjon selle maksustamiskorra osaliselt heaks ja algatas menetluse kolme maksuvabastusmeetme suhtes (dividendimaks, kapitalimaks ning erandliku hinna tõttu ja tasuta saadud soodustused).

| (11) | Pärast komisjoni ja Belgia vahelisi läbirääkimisi kohustus Belgia tühistama koordineerimiskeskustele kohaldatavad erimaksuvabastused dividendimaksu ja kapitalimaksu suhtes sellisel kujul, nagu sätestatud 24. detsembri 2002. aasta seaduses. Belgia leiab, et alternatiivsete meetmete näol, mida ta kavatseb dividendimaksu ja kapitalimaksu suhtes rakendada, on tegemist üldiste meetmetega, mille rakendusala ei piirdu seega koordineerimiskeskustega, ja millest ei ole seetõttu vaja teavitada komisjoni vastavalt asutamislepingu artikli 88 lõikele 3. Seoses erandliku hinna tõttu ja tasuta saadud soodustustega kohustub Belgia muutma 24. detsembri 2002. aasta seadust selliselt, et koordineerimiskeskuste poolt erandliku hinna tõttu ja tasuta saadud soodustuste suhtes kohaldataks sama maksustamiskorda kui Belgias registreeritud teiste ettevõtjate suhtes samasuguste soodustuste puhul. |
| --- | --- |

(11)

Pärast komisjoni ja Belgia vahelisi läbirääkimisi kohustus Belgia tühistama koordineerimiskeskustele kohaldatavad erimaksuvabastused dividendimaksu ja kapitalimaksu suhtes sellisel kujul, nagu sätestatud 24. detsembri 2002. aasta seaduses. Belgia leiab, et alternatiivsete meetmete näol, mida ta kavatseb dividendimaksu ja kapitalimaksu suhtes rakendada, on tegemist üldiste meetmetega, mille rakendusala ei piirdu seega koordineerimiskeskustega, ja millest ei ole seetõttu vaja teavitada komisjoni vastavalt asutamislepingu artikli 88 lõikele 3. Seoses erandliku hinna tõttu ja tasuta saadud soodustustega kohustub Belgia muutma 24. detsembri 2002. aasta seadust selliselt, et koordineerimiskeskuste poolt erandliku hinna tõttu ja tasuta saadud soodustuste suhtes kohaldataks sama maksustamiskorda kui Belgias registreeritud teiste ettevõtjate suhtes samasuguste soodustuste puhul.

| (12) | Käesolevas otsuses piirdub komisjon ülevaatega 24. detsembri 2002. aasta seaduses sisalduvate esialgsete meetmete kohta ning viitab üksikasjalikuma kirjelduse saamiseks menetluse algatamisotsusele. Belgia kavandatud alternatiivsete meetmete puhul kirjeldatakse üksnes neid meetmeid, mis on suunatud koordineerimiskeskuste suhtes kohaldatava maksustamiskorra muutmiseks seoses erandliku hinna tõttu ja tasuta saadud soodustustega. Dividendimaksu ja kapitalimaksu kohta kavandatud meetmete näol, mille ulatus on üldisem, ei ole tegemist koordineerimiskeskustele kohaldatava maksustamiskorra muutmisega. Kuna need meetmed ei kuulu teatatud meetmete hulka, ei ole käesoleva otsuse raames neid üksikasjalikult kirjeldatud ega neile hinnangut antud. |
| --- | --- |

(12)

Käesolevas otsuses piirdub komisjon ülevaatega 24. detsembri 2002. aasta seaduses sisalduvate esialgsete meetmete kohta ning viitab üksikasjalikuma kirjelduse saamiseks menetluse algatamisotsusele. Belgia kavandatud alternatiivsete meetmete puhul kirjeldatakse üksnes neid meetmeid, mis on suunatud koordineerimiskeskuste suhtes kohaldatava maksustamiskorra muutmiseks seoses erandliku hinna tõttu ja tasuta saadud soodustustega. Dividendimaksu ja kapitalimaksu kohta kavandatud meetmete näol, mille ulatus on üldisem, ei ole tegemist koordineerimiskeskustele kohaldatava maksustamiskorra muutmisega. Kuna need meetmed ei kuulu teatatud meetmete hulka, ei ole käesoleva otsuse raames neid üksikasjalikult kirjeldatud ega neile hinnangut antud.

2.   Koordineerimiskeskustele kohaldatav maksustamiskord pärast 24. detsembri 2002. aasta seadust

| (13) | Teatatud maksustamiskorra õiguslik alus on 30. detsembri 1982. aasta kuninga dekreet (l’arrêté royal), mida muudeti viimati 24. detsembri 2002. aasta seaduse artikliga 29. (10) Maksustamiskorda kohaldatakse üksnes kuninga dekreediga (l’arrêté royal) eelnevalt eraldi volitatud keskuste suhtes. Kõnealuse volituse saamiseks peab keskus kuuluma rahvusvahelisse kontserni ning vastama lisaks keskuse suuruse kohta esitatud kriteeriumidele. Koordineerimiskeskusel on lubatud tegeleda üksnes teatavate tegevusaladega ning keskus peab tegutsema üksnes kontserni liikmete hüvanguks. Keskust volitatakse või selle volitust pikendatakse keskuse avalduse alusel kümneks aastaks. Volitus tühistatakse täies ulatuses niipea, kui keskus ei vasta enam volitamise aluseks olnud tingimustele. |
| --- | --- |

(13)

Teatatud maksustamiskorra õiguslik alus on 30. detsembri 1982. aasta kuninga dekreet (l’arrêté royal), mida muudeti viimati 24. detsembri 2002. aasta seaduse artikliga 29. (10) Maksustamiskorda kohaldatakse üksnes kuninga dekreediga (l’arrêté royal) eelnevalt eraldi volitatud keskuste suhtes. Kõnealuse volituse saamiseks peab keskus kuuluma rahvusvahelisse kontserni ning vastama lisaks keskuse suuruse kohta esitatud kriteeriumidele. Koordineerimiskeskusel on lubatud tegeleda üksnes teatavate tegevusaladega ning keskus peab tegutsema üksnes kontserni liikmete hüvanguks. Keskust volitatakse või selle volitust pikendatakse keskuse avalduse alusel kümneks aastaks. Volitus tühistatakse täies ulatuses niipea, kui keskus ei vasta enam volitamise aluseks olnud tingimustele.

| (14) | Erandina üldkehtiva õigusega kehtestatud maksustamiskorrast (11) nähakse muudetud kuninga dekreedis nr 187 (l’arrêté royal belge no 187) ette, et volitatud keskuste maksustatav tulu määratakse kokkuleppeliselt niinimetatud cost plus-meetodi abil ja see vastab teatavale protsendimäärale keskuse tegutsemisega seotud tuludest ja kuludest. Kontserni liikmete poolt keskusele antud erandliku hinna tõttu või tasuta saadud soodustusi (12) ei lisata cost plus-meetodi alusel määratletavasse maksubaasi. Siiski arvutatakse täiendavalt ka alternatiivne maksubaas, mis hõlmab ka erandliku hinna tõttu või tasuta saadud soodustusi, et piirata erandlike soodustuste ülekandmist Belgia koordineerimiskeskustele. Keskuste kasumi suhtes kohaldatakse ettevõtte tulumaksu täismäärasid. Cost plus-meetodi rakendamine toimub iga keskuse puhul eraldi vastavalt rahandusministeeriumi eelnevalt tehtud otsuses sätestatud tingimustele. Eelnevalt tehtud otsuse all tuleb mõista õigusakti, millega rahandusministeerium määratleb lähtuvalt kehtivast õigusaktidest, kuidas kohaldada seadust maksukohustuslase kirjeldatud eri olukorrale või toimingule, mida varasemalt ei ole maksustamiskorras käsitletud. Otsus kehtib viis aastat ja see avaldatakse anonüümselt. Otsus on maksuameti jaoks siduv. Maksuamet ei saa sel juhul kohaldada erandit ega vähendada maksumäära. Eelnevalt tehtud otsuste korda reguleerivad 24. detsembri 2002. aasta seaduse artiklid 20–28. |
| --- | --- |

(14)

Erandina üldkehtiva õigusega kehtestatud maksustamiskorrast (11) nähakse muudetud kuninga dekreedis nr 187 (l’arrêté royal belge no 187) ette, et volitatud keskuste maksustatav tulu määratakse kokkuleppeliselt niinimetatud cost plus-meetodi abil ja see vastab teatavale protsendimäärale keskuse tegutsemisega seotud tuludest ja kuludest. Kontserni liikmete poolt keskusele antud erandliku hinna tõttu või tasuta saadud soodustusi (12) ei lisata cost plus-meetodi alusel määratletavasse maksubaasi. Siiski arvutatakse täiendavalt ka alternatiivne maksubaas, mis hõlmab ka erandliku hinna tõttu või tasuta saadud soodustusi, et piirata erandlike soodustuste ülekandmist Belgia koordineerimiskeskustele. Keskuste kasumi suhtes kohaldatakse ettevõtte tulumaksu täismäärasid. Cost plus-meetodi rakendamine toimub iga keskuse puhul eraldi vastavalt rahandusministeeriumi eelnevalt tehtud otsuses sätestatud tingimustele. Eelnevalt tehtud otsuse all tuleb mõista õigusakti, millega rahandusministeerium määratleb lähtuvalt kehtivast õigusaktidest, kuidas kohaldada seadust maksukohustuslase kirjeldatud eri olukorrale või toimingule, mida varasemalt ei ole maksustamiskorras käsitletud. Otsus kehtib viis aastat ja see avaldatakse anonüümselt. Otsus on maksuameti jaoks siduv. Maksuamet ei saa sel juhul kohaldada erandit ega vähendada maksumäära. Eelnevalt tehtud otsuste korda reguleerivad 24. detsembri 2002. aasta seaduse artiklid 20–28.

| (15) | Lisaks ülalkirjeldatud kokkuleppelisele arvestusele sisaldasid teatatud sätted veel järgmisi maksuvabastusi: (1) dividendimaksu ei maksta dividendidelt, võlanõuetelt saadud viivistelt või laenudelt saadud intressidelt ning keskuse mittemateriaalse vallasvara müügist saadud tulult ja (2) sissemaksed põhikapitali ja selle suurendamine on vabastatud proportsionaalsest registreerimistasust (kapitalimaksust). |
| --- | --- |

(15)

Lisaks ülalkirjeldatud kokkuleppelisele arvestusele sisaldasid teatatud sätted veel järgmisi maksuvabastusi: (1) dividendimaksu ei maksta dividendidelt, võlanõuetelt saadud viivistelt või laenudelt saadud intressidelt ning keskuse mittemateriaalse vallasvara müügist saadud tulult ja (2) sissemaksed põhikapitali ja selle suurendamine on vabastatud proportsionaalsest registreerimistasust (kapitalimaksust).

III.   PÕHJUSED, MIS VIISID OSALISE HEAKSKIITMISENI JA OSA SUHTES AMETLIKU MENETLUSE ALGATAMISENI

1.   Heakskiitmine

| (16) | Menetluse algatamisotsuses kiitis komisjon heaks põhimõtted, mille kohaselt kasutatakse cost plus maksustamiskorra puhul etteotsustamise süsteemi. Komisjon leidis, et 24. detsembri 2002. aasta seaduse alusel kohaldatav maksustamiskorra raamistik ei võimalda iseenesest riigiabi andmist. |
| --- | --- |

(16)

Menetluse algatamisotsuses kiitis komisjon heaks põhimõtted, mille kohaselt kasutatakse cost plus maksustamiskorra puhul etteotsustamise süsteemi. Komisjon leidis, et 24. detsembri 2002. aasta seaduse alusel kohaldatav maksustamiskorra raamistik ei võimalda iseenesest riigiabi andmist.

2.   Menetluse algatamine

| (17) | Muuhulgas algatas komisjon menetluse koordineerimiskeskustele kohaldatava uue maksustamiskorra kolme ülejäänud elemendi suhtes. Esiteks leidis komisjon, et koordineerimiskeskustele ja kontsernidele, kuhu selline keskus kuulub, võimaldatakse erisoodustust, rakendades dividendimaksu suhtes maksuvabastust, mis on suurem kui üldise maksustamiskorra alusel mis tahes teisele ettevõttele kohaldatav maksuvabastus. Teiseks leidis komisjon, et koordineerimiskeskustele suunatud erimaksuvabastus kapitali suurendamise registreerimistasu suhtes annab koordineerimiskeskustele majandusliku eelise võrreldes teiste ettevõtjatega, kelle suhtes samas olukorras seda tasu kohaldatakse. Kolmandaks leidis komisjon, et kui lisaks cost plus-meetodi rakendamisel saadud tulemusele jäetakse koordineerimiskeskuste maksubaasi arvutamisel erandliku hinna tõttu ja tasuta saadud soodustused arvestamata, luuakse nimetatud keskustele erieelise võrreldes ettevõtetega, mille maksubaas arvestatakse traditsioonilise analüütilise meetodi alusel (tulud miinus kulud). |
| --- | --- |

(17)

Muuhulgas algatas komisjon menetluse koordineerimiskeskustele kohaldatava uue maksustamiskorra kolme ülejäänud elemendi suhtes. Esiteks leidis komisjon, et koordineerimiskeskustele ja kontsernidele, kuhu selline keskus kuulub, võimaldatakse erisoodustust, rakendades dividendimaksu suhtes maksuvabastust, mis on suurem kui üldise maksustamiskorra alusel mis tahes teisele ettevõttele kohaldatav maksuvabastus. Teiseks leidis komisjon, et koordineerimiskeskustele suunatud erimaksuvabastus kapitali suurendamise registreerimistasu suhtes annab koordineerimiskeskustele majandusliku eelise võrreldes teiste ettevõtjatega, kelle suhtes samas olukorras seda tasu kohaldatakse. Kolmandaks leidis komisjon, et kui lisaks cost plus-meetodi rakendamisel saadud tulemusele jäetakse koordineerimiskeskuste maksubaasi arvutamisel erandliku hinna tõttu ja tasuta saadud soodustused arvestamata, luuakse nimetatud keskustele erieelise võrreldes ettevõtetega, mille maksubaas arvestatakse traditsioonilise analüütilise meetodi alusel (tulud miinus kulud).

| (18) | Lõpuks leiab komisjon, et need erieelised ei ole põhjendatud Belgia maksustamiskorra olemuse või maksukorralduspõhimõtetega, põhjustades konkurentsi moonutamist ja takistades ühendusesisest kaubavahetust. Seetõttu tuleb neid meetmeid käsitleda riigiabina asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses. Lisaks leiab komisjon, et kuna asutamislepingu artikli 87 lõigetes 2 ja 3 sätestatud erandeid ei ole võimalik rakendada, ei ole selline abi praegusel etapil ühisturuga kokkusobiv. |
| --- | --- |

(18)

Lõpuks leiab komisjon, et need erieelised ei ole põhjendatud Belgia maksustamiskorra olemuse või maksukorralduspõhimõtetega, põhjustades konkurentsi moonutamist ja takistades ühendusesisest kaubavahetust. Seetõttu tuleb neid meetmeid käsitleda riigiabina asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses. Lisaks leiab komisjon, et kuna asutamislepingu artikli 87 lõigetes 2 ja 3 sätestatud erandeid ei ole võimalik rakendada, ei ole selline abi praegusel etapil ühisturuga kokkusobiv.

IV.   BELGIA AMETIVÕIMUDE MÄRKUSED JA ALTERNATIIVSED ETTEPANEKUD

| (19) | Pärast menetluse algatamisotsust täpsustas Belgia oma tõlgendust komisjoni antud heakskiidu kohta cost plus-meetodile ja kohustus muutma maksustamiskorda dividendimaksu, kapitalimaksu ja erandliku hinna tõttu või tasuta saadud soodustuste suhtes. |
| --- | --- |

(19)

Pärast menetluse algatamisotsust täpsustas Belgia oma tõlgendust komisjoni antud heakskiidu kohta cost plus-meetodile ja kohustus muutma maksustamiskorda dividendimaksu, kapitalimaksu ja erandliku hinna tõttu või tasuta saadud soodustuste suhtes.

1.   Dividendimaks

| (20) | Belgia kohustub tühistama 24. detsembri 2002 seaduse alusel koordineerimiskeskustele kohaldatava erimaksuvabastuse dividendimaksu suhtes. Belgia teatas oma kavatsusest asendada kõnealune erimaksuvabastus üldise meetmega, mis võimaldab säilitada maksuvabastuse keskustele, laienedes samas ka teistele Belgias registreeritud ettevõtetele. |
| --- | --- |

(20)

Belgia kohustub tühistama 24. detsembri 2002 seaduse alusel koordineerimiskeskustele kohaldatava erimaksuvabastuse dividendimaksu suhtes. Belgia teatas oma kavatsusest asendada kõnealune erimaksuvabastus üldise meetmega, mis võimaldab säilitada maksuvabastuse keskustele, laienedes samas ka teistele Belgias registreeritud ettevõtetele.

2.   Kapitalimaks

| (21) | Belgia kohustub tühistama 24. detsembri 2002 seaduse alusel koordineerimiskeskustele kohaldatava erimaksuvabastuse kapitalimaksu suhtes. Belgia teatas oma kavatsusest asendada kõnealune erimaksuvabastus kapitalimaksu üldise määra vähendamisega. |
| --- | --- |

(21)

Belgia kohustub tühistama 24. detsembri 2002 seaduse alusel koordineerimiskeskustele kohaldatava erimaksuvabastuse kapitalimaksu suhtes. Belgia teatas oma kavatsusest asendada kõnealune erimaksuvabastus kapitalimaksu üldise määra vähendamisega.

3.   Erandliku hinna tõttu ja tasuta saadud soodustused

| (22) | Belgia kohustus muutma koordineerimiskeskustele kohaldatavat maksustamiskorda selliselt, et keskustele erandliku hinna tõttu ja tasuta antavate soodustuste suhtes kohaldataks sama maksustamiskorda kui teistele Belgias registreeritud ettevõtetele samalaadsete soodustuste puhul. Praegu kehtiva seaduse kohaselt lisatakse erandliku hinna tõttu ja tasuta saadud soodustuste kogusumma cost plus-meetodi alusel arvestatavale maksustatavale tulule. Alternatiivse maksubaasi määramine, mis põhineb eeskätt kõnealustel erandliku hinna tõttu ja tasuta saadud soodustustustel (vt algatamisotsuse punkti (15), lõpetatakse. |
| --- | --- |

(22)

Belgia kohustus muutma koordineerimiskeskustele kohaldatavat maksustamiskorda selliselt, et keskustele erandliku hinna tõttu ja tasuta antavate soodustuste suhtes kohaldataks sama maksustamiskorda kui teistele Belgias registreeritud ettevõtetele samalaadsete soodustuste puhul. Praegu kehtiva seaduse kohaselt lisatakse erandliku hinna tõttu ja tasuta saadud soodustuste kogusumma cost plus-meetodi alusel arvestatavale maksustatavale tulule. Alternatiivse maksubaasi määramine, mis põhineb eeskätt kõnealustel erandliku hinna tõttu ja tasuta saadud soodustustustel (vt algatamisotsuse punkti (15), lõpetatakse.

V.   KOLMANDATE HUVITATUD POOLTE MÄRKUSED

| (23) | Kolm kutseorganisatsiooni või liitu esitasid oma märkused ettevõtete nimel, mida nad esindavad: tegemist on Belgia ettevõtjate liidu (FEB), Ameerika kaubanduskoja (AmCham) ning koordineerimis-, jaotus-, teeninduskeskuste ja call center‘ite liiduga (Forum187). |
| --- | --- |

(23)

Kolm kutseorganisatsiooni või liitu esitasid oma märkused ettevõtete nimel, mida nad esindavad: tegemist on Belgia ettevõtjate liidu (FEB), Ameerika kaubanduskoja (AmCham) ning koordineerimis-, jaotus-, teeninduskeskuste ja call center‘ite liiduga (Forum187).

| (24) | Lisaks nendele kolmele ühingule on 53 keskust või kontserni, mille koosseisu kuulub koordineerimiskeskus, esitanud komisjonile märkused eraldi. Põhiliselt kirjeldavad need keskused enda olukorda ja viitavad täiendavalt Forum187 märkustele. Nimekiri 56 kolmandast isikust, kes esitasid oma märkused, on esitatud käesoleva otsuse lisas. |
| --- | --- |

(24)

Lisaks nendele kolmele ühingule on 53 keskust või kontserni, mille koosseisu kuulub koordineerimiskeskus, esitanud komisjonile märkused eraldi. Põhiliselt kirjeldavad need keskused enda olukorda ja viitavad täiendavalt Forum187 märkustele. Nimekiri 56 kolmandast isikust, kes esitasid oma märkused, on esitatud käesoleva otsuse lisas.

| (25) | Oma seisukohta väljendanud kolmandad isikud leiavad, et koordineerimiskeskustele kohaldatavas uues maksustamiskorras sisalduvad meetmed ei vasta ühelegi neljast kriteeriumist, mis võimaldaks neid määratleda abimeetmetena ning viitavad üldjuhul otsusega 2003/755/EÜ suletud menetluse C 15/2002 raames juba esitatud märkustele. Kokkuvõttes leiavad nad, et nimetatud maksustamiskord ei võimalda selektiivseid eeliseid, mis võiks moonutada konkurentsi, sest kõikidel rahvusvahelistel kontsernidel ja seega ka kõikidel nende konkurentidel on võimalus rajada Belgiasse koordineerimiskeskus või samaväärne struktuur mõnda teise riiki ning kohaldada samaväärseid eeliseid. |
| --- | --- |

(25)

Oma seisukohta väljendanud kolmandad isikud leiavad, et koordineerimiskeskustele kohaldatavas uues maksustamiskorras sisalduvad meetmed ei vasta ühelegi neljast kriteeriumist, mis võimaldaks neid määratleda abimeetmetena ning viitavad üldjuhul otsusega 2003/755/EÜ suletud menetluse C 15/2002 raames juba esitatud märkustele. Kokkuvõttes leiavad nad, et nimetatud maksustamiskord ei võimalda selektiivseid eeliseid, mis võiks moonutada konkurentsi, sest kõikidel rahvusvahelistel kontsernidel ja seega ka kõikidel nende konkurentidel on võimalus rajada Belgiasse koordineerimiskeskus või samaväärne struktuur mõnda teise riiki ning kohaldada samaväärseid eeliseid.

| (26) | Kuivõrd Belgia otsustas tühistada 24. detsembri 2002. aasta seadusega kehtestatud dividendimaksu ja kapitalimaksu maksuvabastused, mis on käesoleva menetluse aluseks, ei pea komisjon vajalikuks täpsemalt kirjeldada huvitatud isikute väiteid asjaomastes küsimustes. |
| --- | --- |

(26)

Kuivõrd Belgia otsustas tühistada 24. detsembri 2002. aasta seadusega kehtestatud dividendimaksu ja kapitalimaksu maksuvabastused, mis on käesoleva menetluse aluseks, ei pea komisjon vajalikuks täpsemalt kirjeldada huvitatud isikute väiteid asjaomastes küsimustes.

| (27) | Seoses erandliku hinna tõttu ja tasuta saadud soodustustega leiavad huvitatud isikud, et on põhjendatud, et neid tulusid ei võeta cost plus-meetodi rakendamisel arvesse, kuivõrd nende näol ei ole tegemist kuludega; samuti leiavad nad, et tegemist ei ole koordineerimiskeskuste jaoks olulise teguriga, et tegemist on üksnes teoreetiliste soodustustega, mida võib olla ükski keskus ei saa, ning lõpuks, et sellised võimalikud tulud korrigeeritakse topeltmaksustamist vältivate rahvusvaheliste kokkulepete alusel Belgia ja tema peamiste partnerite vahel. |
| --- | --- |

(27)

Seoses erandliku hinna tõttu ja tasuta saadud soodustustega leiavad huvitatud isikud, et on põhjendatud, et neid tulusid ei võeta cost plus-meetodi rakendamisel arvesse, kuivõrd nende näol ei ole tegemist kuludega; samuti leiavad nad, et tegemist ei ole koordineerimiskeskuste jaoks olulise teguriga, et tegemist on üksnes teoreetiliste soodustustega, mida võib olla ükski keskus ei saa, ning lõpuks, et sellised võimalikud tulud korrigeeritakse topeltmaksustamist vältivate rahvusvaheliste kokkulepete alusel Belgia ja tema peamiste partnerite vahel.

VI.   HINNANG ABIMEETMETELE

1.   Märkused Belgia ametiasutuste tõlgenduse kohta seoses komisjoni otsusega, millega kiideti heaks cost plus-meetodi rakendamine

| (28) | Belgia soovis esitada oma tõlgenduse menetluse algatamisotsuse sellele osale, millega lubatakse cost plus-meetodi kasutamist. Komisjon vastab Belgia ametiasutustele nende tõlgenduse kohta kirjalikult lähitulevikus. |
| --- | --- |

(28)

Belgia soovis esitada oma tõlgenduse menetluse algatamisotsuse sellele osale, millega lubatakse cost plus-meetodi kasutamist. Komisjon vastab Belgia ametiasutustele nende tõlgenduse kohta kirjalikult lähitulevikus.

| (29) | Käesolev otsus käsitleb üksnes neid meetmeid, mille kohta komisjon menetluse algatamisotsuses on kahtlust avaldanud – seega ei käsitle käesolev otsus cost plus-meetodit. Komisjon viitab kõnealuses küsimuses menetluse algatamisotsusele, meenutades, et kõnealuse heakskiidu puhul eeldatakse otsuses kehtestatud põhimõtete ja tingimuste täitmist. |
| --- | --- |

(29)

Käesolev otsus käsitleb üksnes neid meetmeid, mille kohta komisjon menetluse algatamisotsuses on kahtlust avaldanud – seega ei käsitle käesolev otsus cost plus-meetodit. Komisjon viitab kõnealuses küsimuses menetluse algatamisotsusele, meenutades, et kõnealuse heakskiidu puhul eeldatakse otsuses kehtestatud põhimõtete ja tingimuste täitmist.

2.   Abimeetmete laad

| (30) | Meetme näol on tegemist abiga, kui see vastab samaaegselt asutamislepingu artikli 87 lõikes 1 esitatud neljale tunnusele, milleks on: (1) meede peab andma eelise, millega vähendatakse ettevõtete kulusid, mida ta tavaliselt peaks oma eelarvest kandma; (2) kõnealune abi eraldatakse riigi ressurssidest; (3) kõnealune eelis mõjutab liikmesriikidevahelist konkurentsi ja kaubandust ja (4) seda meedet rakendatakse selektiivselt või spetsiifiliselt, ehk soodustades teatavaid ettevõtteid või teatud kaupade tootmist. |
| --- | --- |

(30)

Meetme näol on tegemist abiga, kui see vastab samaaegselt asutamislepingu artikli 87 lõikes 1 esitatud neljale tunnusele, milleks on: (1) meede peab andma eelise, millega vähendatakse ettevõtete kulusid, mida ta tavaliselt peaks oma eelarvest kandma; (2) kõnealune abi eraldatakse riigi ressurssidest; (3) kõnealune eelis mõjutab liikmesriikidevahelist konkurentsi ja kaubandust ja (4) seda meedet rakendatakse selektiivselt või spetsiifiliselt, ehk soodustades teatavaid ettevõtteid või teatud kaupade tootmist.

| (31) | Pärast ametlikku uurimismenetlust ja võttes arvesse menetluse algatamisotsuse raames juba käsitletud seisukohti, leiab komisjon, et 24. detsembri 2002. aasta seaduses sätestatud teatavaks tehtud meetmete suhtes on säilinud menetluse algatamisetapil olnud kahtlused ning et nende meetmete näol on tegemist abiga asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses. Tegemist on soodustustega (maksuvabastused), mida võimaldatakse üksnes teatavatele ettevõtjatele (volitatud koordineerimiskeskused või kontsernid, mille koosseisu selline keskus kuulub) riigi vahenditest (maksulaekumisest loobumine) ja millel on mõju ühendusesisesele konkurentsile ja kaubandusele (võttes arvesse, et teatavad keskused või teatavad kontsernid, mille koosseisu sellised keskused kuuluvad ja mille tegevus toimub rahvusvahelisel tasandil, tegutsevad või võivad tegutseda sektorites, mis on seotud liikmesriikidevahelise kaubandusega). |
| --- | --- |

(31)

Pärast ametlikku uurimismenetlust ja võttes arvesse menetluse algatamisotsuse raames juba käsitletud seisukohti, leiab komisjon, et 24. detsembri 2002. aasta seaduses sätestatud teatavaks tehtud meetmete suhtes on säilinud menetluse algatamisetapil olnud kahtlused ning et nende meetmete näol on tegemist abiga asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses. Tegemist on soodustustega (maksuvabastused), mida võimaldatakse üksnes teatavatele ettevõtjatele (volitatud koordineerimiskeskused või kontsernid, mille koosseisu selline keskus kuulub) riigi vahenditest (maksulaekumisest loobumine) ja millel on mõju ühendusesisesele konkurentsile ja kaubandusele (võttes arvesse, et teatavad keskused või teatavad kontsernid, mille koosseisu sellised keskused kuuluvad ja mille tegevus toimub rahvusvahelisel tasandil, tegutsevad või võivad tegutseda sektorites, mis on seotud liikmesriikidevahelise kaubandusega).

| (32) | Vahepeal kohustus Belgia tühistama koordineerimiskeskustega seotud erisätted ja asendama need alternatiivsete meetmetega, mis lähevad kaugemale teatatud maksustamiskorra muutmisest. Komisjon leiab, et ei ole vaja üksikasjalikult põhjendada esialgselt teatatud meetmete kohta antud hinnangut. Käesolevas otsuses antakse hinnang üksnes maksustamiskorra suhtes kavandatud muudatusettepanekute kohta. |
| --- | --- |

(32)

Vahepeal kohustus Belgia tühistama koordineerimiskeskustega seotud erisätted ja asendama need alternatiivsete meetmetega, mis lähevad kaugemale teatatud maksustamiskorra muutmisest. Komisjon leiab, et ei ole vaja üksikasjalikult põhjendada esialgselt teatatud meetmete kohta antud hinnangut. Käesolevas otsuses antakse hinnang üksnes maksustamiskorra suhtes kavandatud muudatusettepanekute kohta.

| (33) | 24. detsembri 2002. aasta seaduses sätestatud dividendimaksu ja kapitalimaksu maksuvabastused tühistatakse (vt käesoleva otsuse punkte 20 ja 21) ja asendatakse maksuvabastuste või maksu vähendamise meetmetega, mis on Belgia ametivõimude hinnangul üldise iseloomuga. Sel juhul ei võimaldata volitatud koordineerimiskeskustele enam mingeid majanduslikke erisoodustusi ning nende keskuste puhul ei ole enam tegemist abiga asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(33)

24. detsembri 2002. aasta seaduses sätestatud dividendimaksu ja kapitalimaksu maksuvabastused tühistatakse (vt käesoleva otsuse punkte 20 ja 21) ja asendatakse maksuvabastuste või maksu vähendamise meetmetega, mis on Belgia ametivõimude hinnangul üldise iseloomuga. Sel juhul ei võimaldata volitatud koordineerimiskeskustele enam mingeid majanduslikke erisoodustusi ning nende keskuste puhul ei ole enam tegemist abiga asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses.

| (34) | 24. detsembri 2002. aasta seaduse muutmise tulemusena – vt käesoleva otsuse punkti 22 – maksustatakse kõik koordineerimiskeskuse poolt erandliku hinna tõttu ja tasuta saadud soodustused samamoodi kui need on maksustatud sellise ettevõtja puhul, kelle suhtes kohaldatakse üldist maksustamiskorda. Üldise praegu kehtivate maksuõiguse puhul tähendab see, et erandliku hinna tõttu ja tasuta saadud soodustuste kogusumma lisatakse summale, mis saadakse cost plus-meetodi alusel. Sellistel tingimustel leiab komisjon, et volitatud koordineerimiskeskuste suhtes ei rakendata enam mingeid majanduslikke erisoodustusi seoses erandliku hinna tõttu ja tasuta saadud soodustuste maksustamisega. Seetõttu ei ole enam tegemist abimeetmetega asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(34)

24. detsembri 2002. aasta seaduse muutmise tulemusena – vt käesoleva otsuse punkti 22 – maksustatakse kõik koordineerimiskeskuse poolt erandliku hinna tõttu ja tasuta saadud soodustused samamoodi kui need on maksustatud sellise ettevõtja puhul, kelle suhtes kohaldatakse üldist maksustamiskorda. Üldise praegu kehtivate maksuõiguse puhul tähendab see, et erandliku hinna tõttu ja tasuta saadud soodustuste kogusumma lisatakse summale, mis saadakse cost plus-meetodi alusel. Sellistel tingimustel leiab komisjon, et volitatud koordineerimiskeskuste suhtes ei rakendata enam mingeid majanduslikke erisoodustusi seoses erandliku hinna tõttu ja tasuta saadud soodustuste maksustamisega. Seetõttu ei ole enam tegemist abimeetmetega asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses.

| (35) | Belgia on teatanud, et ta võib täiendavalt kehtestada sätteid, mille alusel on teatavates olukordades võimalik kohaldada maksuvabastust erandliku hinna tõttu ja tasuta saadud soodustuste suhtes. Komisjon juhib Belgia tähelepanu vajadusele määratleda selle maksuvabastuse tingimused selliselt, et sellega ei soodustataks teatavaid ettevõtteid või teatavate kaupade tootmist, kusjuures juhul, kui neid meetmeid on võimalik käsitleda abimeetmetena, laieneb Belgiale kohustus komisjoni nendest meetmetest teavitada. |
| --- | --- |

(35)

Belgia on teatanud, et ta võib täiendavalt kehtestada sätteid, mille alusel on teatavates olukordades võimalik kohaldada maksuvabastust erandliku hinna tõttu ja tasuta saadud soodustuste suhtes. Komisjon juhib Belgia tähelepanu vajadusele määratleda selle maksuvabastuse tingimused selliselt, et sellega ei soodustataks teatavaid ettevõtteid või teatavate kaupade tootmist, kusjuures juhul, kui neid meetmeid on võimalik käsitleda abimeetmetena, laieneb Belgiale kohustus komisjoni nendest meetmetest teavitada.

VII.   JÄRELDUSED

| (36) | Belgia kohustus tühistama 24. detsembri 2002. aasta seaduses ette nähtud maksuvabastuse dividendimaksu ja kapitalimaksu suhtes, mida rakendati kuninga dekreedi nr 187 (l’arrêté royal belge no 187) alusel volitatud koordineerimiskeskuste suhtes ning asendama need maksuvabastused üldiste meetmetega, mis hõlmavad maksuvabastust või maksu vähendamist ja mis ei anna keskustele täiendavaid soodustusi võrreldes Belgias registreeritud teiste ettevõtjatega. |
| --- | --- |

(36)

Belgia kohustus tühistama 24. detsembri 2002. aasta seaduses ette nähtud maksuvabastuse dividendimaksu ja kapitalimaksu suhtes, mida rakendati kuninga dekreedi nr 187 (l’arrêté royal belge no 187) alusel volitatud koordineerimiskeskuste suhtes ning asendama need maksuvabastused üldiste meetmetega, mis hõlmavad maksuvabastust või maksu vähendamist ja mis ei anna keskustele täiendavaid soodustusi võrreldes Belgias registreeritud teiste ettevõtjatega.

| (37) | Samuti kohustus Belgia kohandama oma õigus- ja/või haldusnorme selliselt, et maksustamist kohaldataks koordineerimiskeskuste kõigi erandliku hinna tõttu ja tasuta saadud soodustuste suhtes samamoodi kui seda kohaldatakse juhul, kui neid saavad ettevõtjad, kelle suhtes kohaldatakse üldkehtivat õigust. |
| --- | --- |

(37)

Samuti kohustus Belgia kohandama oma õigus- ja/või haldusnorme selliselt, et maksustamist kohaldataks koordineerimiskeskuste kõigi erandliku hinna tõttu ja tasuta saadud soodustuste suhtes samamoodi kui seda kohaldatakse juhul, kui neid saavad ettevõtjad, kelle suhtes kohaldatakse üldkehtivat õigust.

| (38) | Nende muudatuste tulemusena lõpetatakse koordineerimiskeskustele erisoodustuste rakendamine võrreldes teiste ettevõtjatega ning seega nendele abi andmine asutamislepingu artikli 87 tähenduses, |
| --- | --- |

(38)

Nende muudatuste tulemusena lõpetatakse koordineerimiskeskustele erisoodustuste rakendamine võrreldes teiste ettevõtjatega ning seega nendele abi andmine asutamislepingu artikli 87 tähenduses,

ON VÕTNUD VASTU JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

24. detsembri 2002. aasta seaduse artiklis 29 ette nähtud meetmete näol, millega muudeti ettevõtetele kohaldatavat tulumaksukorda ja millega kehtestati maksude etteotsustamise süsteem, ei ole tegemist asutamislepingu artikli 87 lõikes 1 määratletud abiga, eeldusel et Belgia täidab järgmisi võetud kohustusi:

| a) | tühistab volitatud koordineerimiskeskuste suhtes rakendatava maksuvabastuse dividendimaksu ja kapitalimaksu suhtes; |
| --- | --- |

a)

tühistab volitatud koordineerimiskeskuste suhtes rakendatava maksuvabastuse dividendimaksu ja kapitalimaksu suhtes;

| b) | muudab volitatud koordineerimiskeskuste suhtes kohaldatavat maksustamiskorda selliselt, et maksustamisele kuuluksid koordineerimiskeskuse kõik erandliku hinna tõttu ja tasuta saadud soodustused samamoodi kui need on maksustatud Belgias registreeritud teiste ettevõtjate puhul, kelle suhtes kohaldatakse üldkehtivat õigust. |
| --- | --- |

b)

muudab volitatud koordineerimiskeskuste suhtes kohaldatavat maksustamiskorda selliselt, et maksustamisele kuuluksid koordineerimiskeskuse kõik erandliku hinna tõttu ja tasuta saadud soodustused samamoodi kui need on maksustatud Belgias registreeritud teiste ettevõtjate puhul, kelle suhtes kohaldatakse üldkehtivat õigust.

Artikkel 2

Belgia teavitab komisjoni kahe kuu jooksul alates käesoleva otsuse teatamisest meetmetest, mida on võetud käesoleva otsuse täitmiseks.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud Belgia Kuningriigile.

Brüssel, 8. september 2004

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mario MONTI

---

(1)  EÜT C 209, 4.9.2003, lk 2.

1

(2)  EÜT C 2, 6.1.1998, lk 1.

2

(3)  EÜT C 384, 10.12.1998, lk 3.

3

(4)  EÜT L 282, 30.10.2003, lk 25.

4

(5)  Moniteur Belge, 31.12.2002 (Ed 2), lk 58 817.

5

Moniteur Belge

(6)  Üksikasjade kohta vt algatamisotsust ja käesoleva otsuse joonealust märkust 1.

6

(7)  Selle heakskiidu üksikasjade kohta vt algatamisotsust ja käesoleva otsuse joonealust märkust 1.

7

(8)  Vt joonealust märkust 1.

8

(9)  14. jaanuaril, 2., 6. ja 23. veebruaril 2004.

9

(10)  Meenutame, et seaduse kõnealuse artikli jõustumise aeg sätestatakse hiljem kuninga dekreediga.

10

(11)  See väljend hõlmab tervikuna eeskirju, mida kohaldatakse tavaliselt Belgias asutatud ettevõtete tulumaksu arvutamiseks, sõltumata nende asukohast.

11

(12)  Erandliku hinna tõttu või tasuta saadud soodustuste (avantage anormal ou bénévole) mõistet, mida kasutati 1992. aasta tulumaksuseadustiku (Code des Impôts sur les Revenus 1992) artiklis 26, on täpsustatud 1992. aasta tulumaksuseadustiku kommentaarides nr 26/16 (no
  26/16 du Commentaire du Code des Impôts sur les Revenus 1992) (Com.IR 1992).

12

avantage anormal ou bénévole

Code des Impôts sur les Revenus

no

du Commentaire du Code des Impôts sur les Revenus

---

| 18.5.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 125/15 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 125/15

---

KOMISJONI OTSUS,

17. mai 2005,

tõupuhaste aretusveiste, nende sperma, munarakkude ja embrüote põlvnemistunnistuste ja kõnealustele tunnistustele märgitavate andmete kohta

(teatavaks tehtud numbri K(2005) 1436 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2005/379/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 25. juuli 1977. aasta direktiivi 77/504/EMÜ tõupuhaste aretusveiste kohta, (1) eriti selle artikli 6 lõike 1 viiendat taanet,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiivi 77/504/EMÜ kohaselt võivad liikmesriigid nõuda, et ühendusesiseses kaubanduses peab tõupuhaste arenguveiste, nende sperma, munarakkude ja embrüotega olema kaasas volitatud tõuaretusorganisatsiooni või -ühingu väljaantud põlvnemistunnistus (“põlvnemistunnistus”). Lisaks sellele on direktiivis ette nähtud, et põlvnemistunnistusele märgitavad andmed tuleb ühtlustada. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivi 77/504/EMÜ kohaselt võivad liikmesriigid nõuda, et ühendusesiseses kaubanduses peab tõupuhaste arenguveiste, nende sperma, munarakkude ja embrüotega olema kaasas volitatud tõuaretusorganisatsiooni või -ühingu väljaantud põlvnemistunnistus (“põlvnemistunnistus”). Lisaks sellele on direktiivis ette nähtud, et põlvnemistunnistusele märgitavad andmed tuleb ühtlustada.

| (2) | Praegu on põlvnemistunnistuste näidised ja nimetatud näidisdokumentidele või nendega võrdväärsetele dokumentidele märgitavad andmed tõupuhaste aretusveiste jaoks kehtestatud komisjoni otsusega 86/404/EMÜ, (2) sperma ja embrüote jaoks komisjoni otsusega 88/124/EMÜ (3) ja munarakkude jaoks komisjoni otsusega 96/80/EÜ. (4) Ühenduse õigusaktide selguse ja otstarbekuse huvides tuleks otsused 86/404/EMÜ, 88/124/EMÜ ja 96/80/EÜ kehtetuks tunnistada ja asendada üheainsa otsusega. |
| --- | --- |

(2)

Praegu on põlvnemistunnistuste näidised ja nimetatud näidisdokumentidele või nendega võrdväärsetele dokumentidele märgitavad andmed tõupuhaste aretusveiste jaoks kehtestatud komisjoni otsusega 86/404/EMÜ, (2) sperma ja embrüote jaoks komisjoni otsusega 88/124/EMÜ (3) ja munarakkude jaoks komisjoni otsusega 96/80/EÜ. (4) Ühenduse õigusaktide selguse ja otstarbekuse huvides tuleks otsused 86/404/EMÜ, 88/124/EMÜ ja 96/80/EÜ kehtetuks tunnistada ja asendada üheainsa otsusega.

| (3) | Veiste identifitseerimist reguleerivad sätted on kehtestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuli 2000. aasta määrusega (EÜ) nr 1760/2000 veiste identifitseerimise ja registreerimise süsteemi loomise, veiseliha ja veiselihatoodete märgistamise ning nõukogu määruse (EÜ) nr 820/97 kehtetuks tunnistamise kohta. (5) |
| --- | --- |

(3)

Veiste identifitseerimist reguleerivad sätted on kehtestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuli 2000. aasta määrusega (EÜ) nr 1760/2000 veiste identifitseerimise ja registreerimise süsteemi loomise, veiseliha ja veiselihatoodete märgistamise ning nõukogu määruse (EÜ) nr 820/97 kehtetuks tunnistamise kohta. (5)

| (4) | Erisätted puhtatõuliste pullide ametliku kontrollimise kohta on kehtestatud nõukogu 18. juuni 1987. aasta direktiiviga 87/328/EMÜ tõupuhaste aretusveiste tõuaretuses vastuvõetavaks tunnistamise kohta. (6) |
| --- | --- |

(4)

Erisätted puhtatõuliste pullide ametliku kontrollimise kohta on kehtestatud nõukogu 18. juuni 1987. aasta direktiiviga 87/328/EMÜ tõupuhaste aretusveiste tõuaretuses vastuvõetavaks tunnistamise kohta. (6)

| (5) | Põlvnemistunnistused peaksid tagama looma või tema paljundusmaterjali ostjale minimaalselt vajaliku teabe, mis on kooskõlas otsuste 86/404/EMÜ, 88/124/EMÜ ja 96/80/EÜ kohaselt nõutavate andmetega. Tänu kogemustele seoses infotehnoloogia arenguga ja asjaolule, et teatud geneetilise hindamise tulemused on avalikult kättesaadavad, võib väita, et tunnistuse ühtne näidisvorm ei ole enam vajalik ja et teatavate andmete esitamiseks piisab viitest nende avalikule allikale. |
| --- | --- |

(5)

Põlvnemistunnistused peaksid tagama looma või tema paljundusmaterjali ostjale minimaalselt vajaliku teabe, mis on kooskõlas otsuste 86/404/EMÜ, 88/124/EMÜ ja 96/80/EÜ kohaselt nõutavate andmetega. Tänu kogemustele seoses infotehnoloogia arenguga ja asjaolule, et teatud geneetilise hindamise tulemused on avalikult kättesaadavad, võib väita, et tunnistuse ühtne näidisvorm ei ole enam vajalik ja et teatavate andmete esitamiseks piisab viitest nende avalikule allikale.

| (6) | Põlvnemistunnistusi või nendega võrdväärsete dokumentide õigsust tõendavaid teatisi väljaandvad asutused, kelle tunnustamine toimub kooskõlas komisjoni 27. aprilli 1984. aasta otsusega 84/247/EMÜ, millega sätestatakse tõupuhaste aretusveiste tõuraamatuid pidavate või asutavate tõuaretusorganisatsioonide või -ühingute tunnustamise kriteeriumid. (7) Siiski oleks ilmselt asjakohane, et sperma kohta võivad põlvnemistunnistusi välja anda ka seemendusjaamad või sperma säilitamise keskused, kes on heaks kiidetud vastavalt nõukogu 14. juuni 1988. aasta direktiivile 88/407/EMÜ, millega sätestatakse koduveiste sperma ühendusesisese kaubanduse ja impordi korral kohaldatavad loomatervishoiu nõuded, (8) ja põlvnemistunnistusi embrüote kohta võivad väljastada ka embrüokogumisrühmad, kes on heaks kiidetud vastavalt nõukogu 25. septembri 1989. aasta direktiivile 89/556/EMÜ koduveiste embrüote ühendusesisese kaubanduse ja nende kolmandatest riikidest impordi loomatervishoiu nõuete kohta. (9) |
| --- | --- |

(6)

Põlvnemistunnistusi või nendega võrdväärsete dokumentide õigsust tõendavaid teatisi väljaandvad asutused, kelle tunnustamine toimub kooskõlas komisjoni 27. aprilli 1984. aasta otsusega 84/247/EMÜ, millega sätestatakse tõupuhaste aretusveiste tõuraamatuid pidavate või asutavate tõuaretusorganisatsioonide või -ühingute tunnustamise kriteeriumid. (7) Siiski oleks ilmselt asjakohane, et sperma kohta võivad põlvnemistunnistusi välja anda ka seemendusjaamad või sperma säilitamise keskused, kes on heaks kiidetud vastavalt nõukogu 14. juuni 1988. aasta direktiivile 88/407/EMÜ, millega sätestatakse koduveiste sperma ühendusesisese kaubanduse ja impordi korral kohaldatavad loomatervishoiu nõuded, (8) ja põlvnemistunnistusi embrüote kohta võivad väljastada ka embrüokogumisrühmad, kes on heaks kiidetud vastavalt nõukogu 25. septembri 1989. aasta direktiivile 89/556/EMÜ koduveiste embrüote ühendusesisese kaubanduse ja nende kolmandatest riikidest impordi loomatervishoiu nõuete kohta. (9)

| (7) | Käesolevas otsuses sätestatud meetmed on kooskõlas alalise zootehnikakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesolevas otsuses sätestatud meetmed on kooskõlas alalise zootehnikakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Käesoleva otsusega määratakse kindlaks andmed, mis ühendusesises kaubanduses tuleb märkida kas põlvnemistunnistustele või dokumentidele, mis on kaasas tõupuhaste aretusveiste, nende sperma, munarakkude ja embrüotega. Käesoleva otsuse kohaselt annavad põlvnemistunnistusi välja heakskiidetud tõuaretusorganisatsioonid või -ühingud (edaspidi “tõuaretusorganisatsioonid”), kes on ametlikult tunnustatud vastavalt otsusele 84/247/EMÜ. Sperma kohta võivad põlvnemistunnistusi välja anda ka direktiivi 88/407/EMÜ kohaselt heaks kiidetud seemendusjaamad või sperma säilitamise keskused ja embrüote kohta võivad põlvnemistunnistusi välja anda direktiivi 89/556/EMÜ kohaselt heaks kiidetud embrüokogumisrühmad, kusjuures tunnistuste aluseks on tõuaretusorganisatsiooni poolt käesoleva otsuse artikli 3 lõike 2 ja artikli 5 lõike 2 kohaselt esitatud andmed.

Artikkel 2

1.   Loomade põlvnemistunnistustele märgitakse järgmised andmed:

| a) | järgmine pealkiri: “Vastavalt komisjoni otsusele 2005/379/EÜ ühendusesiseseks kaubanduseks välja antud põlvnemistunnistus”; |
| --- | --- |

a)

järgmine pealkiri: “Vastavalt komisjoni otsusele 2005/379/EÜ ühendusesiseseks kaubanduseks välja antud põlvnemistunnistus”;

| b) | tunnistuse välja andnud, otsuse 84/247/EMÜ kohaselt ametlikult tunnustatud tõuaretusorganisatsiooni nimetus; |
| --- | --- |

b)

tunnistuse välja andnud, otsuse 84/247/EMÜ kohaselt ametlikult tunnustatud tõuaretusorganisatsiooni nimetus;

| c) | tõuraamatu nimetus; |
| --- | --- |

c)

tõuraamatu nimetus;

| d) | tõug; |
| --- | --- |

d)

tõug;

| e) | sugu; |
| --- | --- |

e)

sugu;

| f) | number tõuraamatus; |
| --- | --- |

f)

number tõuraamatus;

| g) | tunnistuse väljaandmise kuupäev; |
| --- | --- |

g)

tunnistuse väljaandmise kuupäev;

| h) | identifitseerimissüsteem; |
| --- | --- |

h)

identifitseerimissüsteem;

| i) | tunnusnumber vastavalt määrusele (EÜ) nr 1760/2000; |
| --- | --- |

i)

tunnusnumber vastavalt määrusele (EÜ) nr 1760/2000;

| j) | sünnikuupäev; |
| --- | --- |

j)

sünnikuupäev;

| k) | tõuaretaja nimi ja aadress; |
| --- | --- |

k)

tõuaretaja nimi ja aadress;

| l) | omaniku nimi ja aadress; |
| --- | --- |

l)

omaniku nimi ja aadress;

| m) | sugupuu:







  Isa | Isa isa | Isa ema |
| --- | --- | --- | --- |
| Tõuraamatu nr | Tõuraamatu nr | Tõuraamatu nr |
| Ema | Ema isa | Ema ema |
| Tõuraamatu nr | Tõuraamatu nr | Tõuraamatu nr |

m)

sugupuu:

Isa

Isa isa

Isa ema

Tõuraamatu nr

Tõuraamatu nr

Tõuraamatu nr

Ema

Ema isa

Ema ema

Tõuraamatu nr

Tõuraamatu nr

Tõuraamatu nr

| n) | kõik olemasolevad jõudluskontrolli tulemused ja geneetilise hindamise ajakohastatud tulemused, sealhulgas looma enda, tema vanemate ja vanavanemate geneetilised iseärasused ja geneetilised puuded vastavalt kõnealuse loomakategooria ja looma tõuaretusprogrammi nõuetele. Kui geneetilise hindamise tulemused on Internetis avalikult kättesaadavad, piisab viitest veebilehele, kus need väljas on; |
| --- | --- |

n)

kõik olemasolevad jõudluskontrolli tulemused ja geneetilise hindamise ajakohastatud tulemused, sealhulgas looma enda, tema vanemate ja vanavanemate geneetilised iseärasused ja geneetilised puuded vastavalt kõnealuse loomakategooria ja looma tõuaretusprogrammi nõuetele. Kui geneetilise hindamise tulemused on Internetis avalikult kättesaadavad, piisab viitest veebilehele, kus need väljas on;

| o) | tiinete emasloomade puhul nende paaritamise või seemendamise kuupäev ja looma viljastanud pulli identifitseerimisandmed; |
| --- | --- |

o)

tiinete emasloomade puhul nende paaritamise või seemendamise kuupäev ja looma viljastanud pulli identifitseerimisandmed;

| p) | tunnistuse allkirjastanud isiku nimi ja ametinimetus, tunnistuse väljaandmise koht ja kuupäev ning tunnistuse välja andnud tõuaretusorganisatsiooni poolt volitatud isiku allkiri. |
| --- | --- |

p)

tunnistuse allkirjastanud isiku nimi ja ametinimetus, tunnistuse väljaandmise koht ja kuupäev ning tunnistuse välja andnud tõuaretusorganisatsiooni poolt volitatud isiku allkiri.

2.   Nimetatud andmed võivad olla märgitud ka muudele loomaga kaasas olevatele dokumentidele, tingimusel et tõuraamatut pidav tõuaretusorganisatsioon tõendab nende õigsust järgmise lausega: “Allakirjutanu tõendab, et komisjoni otsuse 2005/379/EÜ artikli 2 kohaselt nõutavad andmed sisalduvad juurdelisatud dokumentides: ...”, millele järgneb vastavate lisade täielik loend.

Artikkel 3

1.   Sperma põlvnemistunnistustele märgitakse järgmised andmed:

| a) | kõik artiklis 2 osutatud andmed spermadoonorist pulli kohta, lisaks pulli veregrupp või katsetulemused, mis võimaldavad samasuguse teadusliku kindlusega tema sugupuud tõendada; |
| --- | --- |

a)

kõik artiklis 2 osutatud andmed spermadoonorist pulli kohta, lisaks pulli veregrupp või katsetulemused, mis võimaldavad samasuguse teadusliku kindlusega tema sugupuud tõendada;

| b) | sperma identifitseerimist võimaldavad andmed, sperma kogumise kuupäev ja seemendusjaama või sperma säilitamise keskuse ning vastuvõtja nimetus ja aadress; |
| --- | --- |

b)

sperma identifitseerimist võimaldavad andmed, sperma kogumise kuupäev ja seemendusjaama või sperma säilitamise keskuse ning vastuvõtja nimetus ja aadress;

| c) | puhtatõuliste pullide ametliku kontrollimise jaoks võetud sperma puhul selle heakskiidetud organisatsiooni või ühingu nimi ja aadress, kes vastutab kontrollimise eest vastavalt direktiivile 87/328/EMÜ; |
| --- | --- |

c)

puhtatõuliste pullide ametliku kontrollimise jaoks võetud sperma puhul selle heakskiidetud organisatsiooni või ühingu nimi ja aadress, kes vastutab kontrollimise eest vastavalt direktiivile 87/328/EMÜ;

| d) | tunnistuse allkirjastanud isiku nimi ja ametinimetus, tunnistuse väljaandmise koht ja kuupäev ning tunnistuse välja andnud tõuaretusorganisatsiooni poolt volitatud isiku allkiri. |
| --- | --- |

d)

tunnistuse allkirjastanud isiku nimi ja ametinimetus, tunnistuse väljaandmise koht ja kuupäev ning tunnistuse välja andnud tõuaretusorganisatsiooni poolt volitatud isiku allkiri.

2.   Nimetatud andmed võivad olla märgitud ka muudele loomaga kaasas olevatele dokumentidele, tingimusel et tõuraamatut pidav tõuaretusorganisatsioon tõendab nende õigsust järgmise lausega: “Allakirjutanu tõendab, et komisjoni otsuse 2005/379/EÜ artikli 3 kohaselt nõutavad andmed sisalduvad juurdelisatud dokumentides: ...”, millele järgneb vastavate lisade täielik loend.

Artikkel 4

1.   Munarakkude põlvnemistunnistustele märgitakse järgmised andmed:

| a) | kõik artiklis 2 nimetatud andmed munarakudoonorist emaslooma kohta, lisaks looma veregrupp või katsetulemused, mis võimaldavad samasuguse teadusliku kindlusega tema sugupuud tõendada; |
| --- | --- |

a)

kõik artiklis 2 nimetatud andmed munarakudoonorist emaslooma kohta, lisaks looma veregrupp või katsetulemused, mis võimaldavad samasuguse teadusliku kindlusega tema sugupuud tõendada;

| b) | munarakkude identifitseerimist võimaldavad andmed, nende kogumise kuupäev ja munarakkude kogumisrühma ning vastuvõtja nimetus ja aadress; |
| --- | --- |

b)

munarakkude identifitseerimist võimaldavad andmed, nende kogumise kuupäev ja munarakkude kogumisrühma ning vastuvõtja nimetus ja aadress;

| c) | kui kõrres on rohkem kui üks munarakk, märgitakse selgelt ära munarakkude arv, mis peavad kõik pärinema samal emasloomalt; |
| --- | --- |

c)

kui kõrres on rohkem kui üks munarakk, märgitakse selgelt ära munarakkude arv, mis peavad kõik pärinema samal emasloomalt;

| d) | tunnistuse allkirjastanud isiku nimi ja ametinimetus, tunnistuse väljaandmise koht ja kuupäev ning tunnistuse välja andnud tõuaretusorganisatsiooni poolt volitatud isiku allkiri. |
| --- | --- |

d)

tunnistuse allkirjastanud isiku nimi ja ametinimetus, tunnistuse väljaandmise koht ja kuupäev ning tunnistuse välja andnud tõuaretusorganisatsiooni poolt volitatud isiku allkiri.

2.   Nimetatud andmed võivad olla märgitud ka muudele loomaga kaasas olevatele dokumentidele, tingimusel et tõuraamatut pidav tõuaretusorganisatsioon tõendab nende õigsust järgmise lausega: “Allakirjutanu tõendab, et komisjoni otsuse 2005/379/EÜ artikli 4 kohaselt nõutavad andmed sisalduvad juurdelisatud dokumentides: ...”, millele järgneb vastavate lisade täielik loend.

Artikkel 5

1.   Embrüote põlvnemistunnistustele märgitakse järgmised andmed:

| a) | kõik artiklis 2 nimetatud andmed doonorist emaslooma ja teda viljastanud pulli kohta, lisaks nende mõlema veregrupid või katsetulemused, mis võimaldavad samasuguse teadusliku kindlusega nende sugupuud tõendada; |
| --- | --- |

a)

kõik artiklis 2 nimetatud andmed doonorist emaslooma ja teda viljastanud pulli kohta, lisaks nende mõlema veregrupid või katsetulemused, mis võimaldavad samasuguse teadusliku kindlusega nende sugupuud tõendada;

| b) | embrüo identifitseerimist võimaldavad andmed, selle kogumise kuupäev ja embrüokogumisrühma ning vastuvõtja nimetus ja aadress; |
| --- | --- |

b)

embrüo identifitseerimist võimaldavad andmed, selle kogumise kuupäev ja embrüokogumisrühma ning vastuvõtja nimetus ja aadress;

| c) | kui kõrres on rohkem kui üks embrüo, märgitakse selgelt ära embrüote arv, mis kõik peavad pärinema samadelt vanematelt; |
| --- | --- |

c)

kui kõrres on rohkem kui üks embrüo, märgitakse selgelt ära embrüote arv, mis kõik peavad pärinema samadelt vanematelt;

| d) | tunnistuse allkirjastanud isiku nimi ja ametinimetus, tunnistuse väljaandmise koht ja kuupäev ning tunnistuse välja andnud tõuaretusorganisatsiooni poolt volitatud isiku allkiri. |
| --- | --- |

d)

tunnistuse allkirjastanud isiku nimi ja ametinimetus, tunnistuse väljaandmise koht ja kuupäev ning tunnistuse välja andnud tõuaretusorganisatsiooni poolt volitatud isiku allkiri.

2.   Nimetatud andmed võivad olla märgitud ka muudele loomaga kaasas olevatele dokumentidele, tingimusel et tõuraamatut pidav tõuaretusorganisatsioon tõendab nende õigsust järgmise lausega: “Allakirjutanu tõendab, et komisjoni otsuse 2005/379/EÜ artikli 5 kohaselt nõutavad andmed sisalduvad juurdelisatud dokumentides: ...”, millele järgneb vastavate lisade täielik loend.

Artikkel 6

Otsused 86/404/EMÜ, 88/124/EMÜ ja 96/80/EÜ tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 7

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 17. mai 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Markos KYPRIANOU

---

(1)  EÜT L 206, 12.8.1977, lk 8. Direktiivi on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 807/2003 (ELT L 122, 16.5.2003, lk 36).

1

(2)  EÜT L 233, 20.8.1986, lk 19.

2

(3)  EÜT L 62, 8.3.1988, lk 32. Otsust on muudetud otsusega 2002/8/EÜ (EÜT L 3, 5.1.2002, lk 53).

3

(4)  EÜT L 19, 25.1.1996, lk 50. Otsust on muudetud otsusega 2002/8/EÜ.

4

(5)  EÜT L 204, 11.8.2000, lk 1.

5

(6)  EÜT L 167, 26.6.1987, lk 54.

6

(7)  EÜT L 125, 12.5.1984, lk 58.

7

(8)  EÜT L 194, 22.7.1988, lk 10. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni otsusega 2004/101/EÜ (ELT L 30, 4.2.2004, lk 15).

8

(9)  EÜT L 302, 19.10.1989, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 806/2003 (ELT L 122, 16.5.2003, lk 1).

9

---